# Službeni list C 400/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 400 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.26. studenoga 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 400

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.26. studenoga 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 400/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 400/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9370 – Telenor/DNA) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 400/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8658 – UTC/Rockwell Collins) (
  1
  ) | 3 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 400/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli) (
  1
  )

1

1

2019/C 400/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9370 – Telenor/DNA) (
  1
  )

1

2

2019/C 400/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8658 – UTC/Rockwell Collins) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 400/04 | Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine | 4 |
| 2019/C 400/05 | Obavijest osobi na koju se odnose mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini | 5 |
| 2019/C 400/06 | Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini | 6 |
| 2019/C 400/07 | Obavijest osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943, o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata | 7 |
| 2019/C 400/08 | Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) br. 2016/1686 o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata | 8 |
| 2019/C 400/09 | Zaključci Vijeća o ekonomiji dobrobiti | 9 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 400/10 | Tečajna lista eura — 25. studenoga 2019. | 15 |
| | Revizorski sud |
| 2019/C 400/11 | Tematsko izvješće br. 18/2019 Emisije stakleničkih plinova u EU-u: dostavljaju se odgovarajući podatci, ali potreban je bolji uvid u buduća smanjenja | 16 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 400/04

Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

4

2019/C 400/05

Obavijest osobi na koju se odnose mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini

5

2019/C 400/06

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini

6

2019/C 400/07

Obavijest osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943, o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata

7

2019/C 400/08

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) br. 2016/1686 o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata

8

2019/C 400/09

Zaključci Vijeća o ekonomiji dobrobiti

9

Europska komisija

2019/C 400/10

Tečajna lista eura — 25. studenoga 2019.

15

Revizorski sud

2019/C 400/11

Tematsko izvješće br. 18/2019 Emisije stakleničkih plinova u EU-u: dostavljaju se odgovarajući podatci, ali potreban je bolji uvid u buduća smanjenja

16

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 400/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9622 – EUROVIA Industrie/ASA-Bau/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 17 |
| 2019/C 400/13 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9672 – Apollo/Gamenet) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 19 |
| 2019/C 400/14 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9583 – TPG/Hong Leong Group/Columbia Asia Healthcare) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 20 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 400/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9622 – EUROVIA Industrie/ASA-Bau/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

17

2019/C 400/13

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9672 – Apollo/Gamenet) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

19

2019/C 400/14

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9583 – TPG/Hong Leong Group/Columbia Asia Healthcare) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/01)

Dana 19. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9568. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9568. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9370 – Telenor/DNA)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/02)

Dana 15. srpnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9370. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9370. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8658 – UTC/Rockwell Collins)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/03)

Dana 4. svibnja 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8658. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8658. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/4

---

Obavijest namijenjena određenim osobama i subjektima na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća 2014/145/ZVSP i Uredbe Vijeća (EU) br. 269/2014 o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine

(2019/C 400/04)

O sljedećim informacijama obavješćuju se Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (br. 4), Pyotr Anatoliyovych ZIMA (br. 6), Sergey Pavlovych TSEKOV (br. 8), Viktor Alekseevich OZEROV (br. 9), Sergey Yurievich GLAZYEV (br. 23), Mikhail Grigorievich MALYSHEV (br. 30), Oleg Genrikhovich SAVELYEV (br. 36), Olga Fedorovna KOVITIDI (br. 38), Igor Vsevolodovich GIRKIN (br. 48), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (br. 51), Viacheslav PONOMARIOV (br. 54), Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN (br. 68), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (br. 77), Vladimir ANTYUFEYEV (br. 87), Sergey Vadimovich ABISOV (br. 91), Vladimir Petrovich KONONOV (br. 97), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (br. 108), Viktor Petrovich VODOLATSKY (br. 109), Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO (br. 123), Aleksandr Igorevich KOFMAN (br. 124), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (br. 131), Ekaterina Vladimirovna FILIPPOVA (br. 141), Viktor Vyacheslavovich YATSENKO (br. 144), Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (br. 161), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (br. 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (br. 163), Miroslav Aleksandrovich POGORELOV (br. 165), Anastasiya Nikolayevna KAPRANOVA (br. 166), Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV (br. 182) i takozvana „Luganska garda” (br. 8) te bataljun Kalmius (br. 35), osobe i subjekti koji se nalaze u Prilogu Odluci Vijeća 2014/145/ZVSP (1) i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 269/2014 (2) o mjerama ograničavanja u odnosu na djelovanja koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost, suverenost i neovisnost Ukrajine.

Vijeće razmatra mogućnost zadržavanja mjera ograničavanja protiv navedenih osoba i subjekata s novim obrazloženjima. Te se osobe i subjekti obavješćuju da do 4. prosinca 2019. na sljedeću adresu mogu podnijeti zahtjev Vijeću radi dobivanja predviđenih obrazloženja za njihovo uvrštenje na popis:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  SL L 78, 17.3.2014., str. 16.

(2)  SL L 78, 17.3.2014., str. 6.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/5

---

Obavijest osobi na koju se odnose mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini

(2019/C 400/05)

G. Viktoru Ivanoviču Ratušniaku koji je naveden u Prilogu Odluci Vijeća 2014/119/ZSVP (1) te Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 (2) o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće razmatra mogućnost zadržavanja mjera ograničavanja protiv navedene osobe. Navedenu osobu obavještava se da može podnijeti zahtjev Vijeću radi dobivanja elemenata koje Vijeće ima u spisu za njezino uvrštenje na popis, do 6. prosinca 2019., na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

U tom pogledu pozornost dotične osobe skreće se na redovno preispitivanje popisa uvrštenih osoba koje je Vijeće obavilo u Odluci 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014.

---

(1)  SL L 66, 6.3.2014., str. 26.

(2)  SL L 66, 6.3.2014., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/6

---

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene u Odluci Vijeća 2014/119/ZVSP i Uredbi Vijeća (EU) br. 208/2014 o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Ukrajini

(2019/C 400/06)

Ispitanike se upućuje na sljedeće informacije u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Pravnu osnovu za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća 2014/119/ZVSP (2) i Uredba Vijeća (EU) br. 208/2014 (3).

Voditelj tog postupka obrade jest odjel RELEX.1.C Glavne uprave za vanjske poslove, proširenje i civilnu zaštitu – RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

Adresa e-pošte: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem adrese e-pošte:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom 2014/119/ZVSP i Uredbom (EU) br. 208/2014.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci 2014/119/ZVSP i Uredbi (EU) br. 208/2014.

Prikupljanje osobnih podataka uključuje nužne podatke za ispravnu identifikaciju osobe u pitanju, obrazloženje i ostale povezane podatke.

Prema potrebi se prikupljeni osobni podaci mogu razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja, od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka ako su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 66, 6.3.2014., str. 26.

(3)  SL L 66, 6.3.2014., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/7

---

Obavijest osobi na koju se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944, i Uredbom Vijeća (EU) 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943, o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata

(2019/C 400/07)

Guillaumeu PIROTTEU, osobi navedenoj u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2016/1693 (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944 (2), i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2016/1686 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943 (4), o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata, skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi navedena osoba koja se pojavljuje u spomenutim prilozima trebala biti uvrštena na popis osoba, skupina, poduzeća i subjekata na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom (EU) 2016/1686.

Dotična osoba upućuje se na mogućnost podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima relevantne države članice (ili više njih), kako je navedeno u Prilogu II. Uredbi (EU) 2016/1686, kako bi pribavila odobrenje za uporabu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja u skladu s člankom 5. te Uredbe.

Dotična osoba može podnijeti zahtjev za dobivanje obrazloženja Vijeća o njezinu uvrštenju na spomenuti popis. Svi takvi zahtjevi trebali bi se upućivati na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Adresa e-pošte: sanctions@consilium.europa.eu

Dotična osoba može u bilo kojem trenutku na navedenu adresu podnijeti zahtjev Vijeću, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke da je se uvrsti na popis. U vezi s tim, dotičnoj osobi skreće se pozornost na to da Vijeće redovito preispituje popis u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2016/1693 i člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1686. Kako bi se zahtjevi uzeli u obzir pri sljedećem preispitivanju, trebalo bi ih poslati do 31. srpnja 2020.

Dotičnoj osobi skreće se pozornost i na mogućnost osporavanja Odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

(2)  SL L 303 I, 25.11.2019., str. 3.

(3)  SL L 255, 21.9.2016., str. 1.

(4)  SL L 303 I, 25.11.2019., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/8

---

Obavijest ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2016/1693 i Uredbom Vijeća (EU) br. 2016/1686 o mjerama ograničavanja protiv ISIL-a (Daiš) i Al-Qaide te s njima povezanih osoba, skupina, poduzeća i subjekata

(2019/C 400/08)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na sljedeće informacije.

Pravna osnova za taj postupak obrade jesu Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/1693 (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 2016/1686 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Odjel RELEX.1.C Glavne uprave za vanjske poslove, proširenje i civilnu zaštitu - RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIJA |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIJA

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Službenika GTV-a za zaštitu podataka može se kontaktirati putem e-pošte:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2016/1693, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1944, i Uredbom (EU) br. 2016/1686, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1943.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2016/1693 i Uredbi (EU) br. 2016/1686.

Prikupljenim osobnim podacima obuhvaćaju se nužni podaci za ispravnu identifikaciju dotične osobe, obrazloženje i ostali podaci povezani s time.

U slučaju da se to smatra potrebnim, prikupljeni osobni podaci mogu se razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

(3)  SL L 303 I, 25.11.2019., str. 3.

(4)  SL L 255, 21.9.2016., str. 1.

(5)  SL L 303 I, 25.11.2019., str. 1.

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/9

---

Zaključci Vijeća o ekonomiji dobrobiti

(2019/C 400/09)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

POTVRĐUJUĆI da:

| 1. | Ekonomija dobrobiti smjernica je politike i pristup upravljanju čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte oblikovanja politika i donošenja odluka. Iako je dobrobit ljudi vrijednost sama po sebi, ekonomijom dobrobiti naglašava se uzajamno nadopunjavanje dobrobiti i gospodarskog rasta. Uzimanje dobrobiti u obzir u svim politikama od ključne je važnosti za gospodarski rast, produktivnost, dugoročnu fiskalnu održivost i društvenu stabilnost Unije. |
| --- | --- |

1.

Ekonomija dobrobiti smjernica je politike i pristup upravljanju čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte oblikovanja politika i donošenja odluka. Iako je dobrobit ljudi vrijednost sama po sebi, ekonomijom dobrobiti naglašava se uzajamno nadopunjavanje dobrobiti i gospodarskog rasta. Uzimanje dobrobiti u obzir u svim politikama od ključne je važnosti za gospodarski rast, produktivnost, dugoročnu fiskalnu održivost i društvenu stabilnost Unije.

| 2. | Dobrobit ljudi glavni je cilj Europske unije. Ekonomijom dobrobiti u središte se stavlja svrha postojanja Unije kako je sadržana u Ugovorima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Stvaranje okružja kojim se ljudima omogućuje da ostvare svoj puni potencijal i da uživaju svoja temeljna prava središnja je sastavnica ekonomije dobrobiti. Istodobno, održiv i uključiv gospodarski rast i otpornost djeluju kao pokretači za dobrobit ljudi, društava i planeta. |
| --- | --- |

2.

Dobrobit ljudi glavni je cilj Europske unije. Ekonomijom dobrobiti u središte se stavlja svrha postojanja Unije kako je sadržana u Ugovorima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Stvaranje okružja kojim se ljudima omogućuje da ostvare svoj puni potencijal i da uživaju svoja temeljna prava središnja je sastavnica ekonomije dobrobiti. Istodobno, održiv i uključiv gospodarski rast i otpornost djeluju kao pokretači za dobrobit ljudi, društava i planeta.

| 3. | Horizontalan pristup utemeljen na međusektorskoj suradnji među različitim područjima politika ključan je za ostvarenje ekonomije dobrobiti. Potreba za poduzimanjem međusektorskih mjera ugrađena je u Ugovor o funkcioniranju EU-a i u Europsku socijalnu povelju te je već navedena u prethodnim zaključcima Vijeća (2006.) kao dio pristupa „zdravlje u svim politikama”. Za ostvarenje koncepta ekonomije dobrobiti nisu potrebne nove nadležnosti ili strukture za mjere na razini Unije, ali nužno je da se Unija i njezine države članice usklađeno i poboljšano koriste svojim ovlastima i poziva se na to da se naglasak ponovno stavi na ključne pokretače dobrobiti. |
| --- | --- |

3.

Horizontalan pristup utemeljen na međusektorskoj suradnji među različitim područjima politika ključan je za ostvarenje ekonomije dobrobiti. Potreba za poduzimanjem međusektorskih mjera ugrađena je u Ugovor o funkcioniranju EU-a i u Europsku socijalnu povelju te je već navedena u prethodnim zaključcima Vijeća (2006.) kao dio pristupa „zdravlje u svim politikama”. Za ostvarenje koncepta ekonomije dobrobiti nisu potrebne nove nadležnosti ili strukture za mjere na razini Unije, ali nužno je da se Unija i njezine države članice usklađeno i poboljšano koriste svojim ovlastima i poziva se na to da se naglasak ponovno stavi na ključne pokretače dobrobiti.

| 4. | Ekonomija dobrobiti temelji se na pouzdanoj i održivoj ekonomskoj politici. U njoj se ističe važnost ulaganja u učinkovite, djelotvorne i pravične mjere politike i strukture kojima se osigurava pristup za sve javnim uslugama, uključujući zdravstvene i socijalne usluge, dugotrajnu skrb, promicanje zdravstvenih i preventivnih mjera, socijalnu zaštitu te obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje. Zaposlenost, aktivne politike tržišta rada, zdravlje i sigurnost na radu te pristojni radni uvjeti ističu se kao mjere za jamčenje dobrobiti na radnom mjestu. Ona predstavlja jednake mogućnosti, rodnu ravnopravnost i socijalnu uključenost. |
| --- | --- |

4.

Ekonomija dobrobiti temelji se na pouzdanoj i održivoj ekonomskoj politici. U njoj se ističe važnost ulaganja u učinkovite, djelotvorne i pravične mjere politike i strukture kojima se osigurava pristup za sve javnim uslugama, uključujući zdravstvene i socijalne usluge, dugotrajnu skrb, promicanje zdravstvenih i preventivnih mjera, socijalnu zaštitu te obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje. Zaposlenost, aktivne politike tržišta rada, zdravlje i sigurnost na radu te pristojni radni uvjeti ističu se kao mjere za jamčenje dobrobiti na radnom mjestu. Ona predstavlja jednake mogućnosti, rodnu ravnopravnost i socijalnu uključenost.

| 5. | Za oblikovanje politika utemeljeno na znanju potrebni su jasni ciljevi i uporaba odgovarajućeg skupa visokokvalitetnih pokazatelja, sveobuhvatne procjene učinka i evaluacija kratkoročne, srednjoročne i dugoročne troškovne učinkovitosti. Opće je prihvaćeno da se samim BDP-om ne daje sveobuhvatna slika dobrobiti ljudi. Stoga su potrebni daljnji zajednički i pojačani napori u svim sektorima kako bi se bolje iskoristili postojeći instrumenti te kako bi se na temelju njih razvijao zajednički pristup mjerenju različitih dimenzija ekonomije dobrobiti. |
| --- | --- |

5.

Za oblikovanje politika utemeljeno na znanju potrebni su jasni ciljevi i uporaba odgovarajućeg skupa visokokvalitetnih pokazatelja, sveobuhvatne procjene učinka i evaluacija kratkoročne, srednjoročne i dugoročne troškovne učinkovitosti. Opće je prihvaćeno da se samim BDP-om ne daje sveobuhvatna slika dobrobiti ljudi. Stoga su potrebni daljnji zajednički i pojačani napori u svim sektorima kako bi se bolje iskoristili postojeći instrumenti te kako bi se na temelju njih razvijao zajednički pristup mjerenju različitih dimenzija ekonomije dobrobiti.

| 6. | Ravnoteža između gospodarskog rasta i društvenog napretka u središtu je europske integracije. To je ključno za socijalno tržišno gospodarstvo čiji je cilj puna zaposlenost i društveni napredak, i time se Unija izdvaja na globalnoj razini. Europskim stupom socijalnih prava (dalje u tekstu stup) pružaju se smjernice za obnovljenu uzlaznu konvergenciju prema boljim radnim i životnim uvjetima u Uniji. Ostvarenje stupa zajednička je politička obveza i odgovornost Unije i država članica, te zahtijeva stalan napredak i temeljito djelovanje obiju strana u skladu s njihovim nadležnostima. Ekonomijom dobrobiti doprinosi se ciljevima i provedbi stupa u skladu s novim Strateškim programom EU-a za razdoblje 2019. – 2024. Nadalje, njome se doprinosi europskom socijalnom modelu kojim se osnažuju svi ljudi promicanjem uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije. |
| --- | --- |

6.

Ravnoteža između gospodarskog rasta i društvenog napretka u središtu je europske integracije. To je ključno za socijalno tržišno gospodarstvo čiji je cilj puna zaposlenost i društveni napredak, i time se Unija izdvaja na globalnoj razini. Europskim stupom socijalnih prava (dalje u tekstu stup) pružaju se smjernice za obnovljenu uzlaznu konvergenciju prema boljim radnim i životnim uvjetima u Uniji. Ostvarenje stupa zajednička je politička obveza i odgovornost Unije i država članica, te zahtijeva stalan napredak i temeljito djelovanje obiju strana u skladu s njihovim nadležnostima. Ekonomijom dobrobiti doprinosi se ciljevima i provedbi stupa u skladu s novim Strateškim programom EU-a za razdoblje 2019. – 2024. Nadalje, njome se doprinosi europskom socijalnom modelu kojim se osnažuju svi ljudi promicanjem uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije.

| 7. | Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (1) istaknula je da se ulaganjem u poboljšano zdravlje, obrazovanje, zaposlenost, rodnu ravnopravnost i socijalnu zaštitu za sve članove društva doprinosi gospodarskom rastu. Osim toga, društvenim povratima povezanima s većom dobrobiti pojedinaca, uključujući veće povjerenje, veći građanski angažman i socijalnu koheziju, doprinosi se gospodarskom rastu putem snažnije ukupne faktorske produktivnosti, veće financijske i političke stabilnosti te pojačane otpornosti na negativne šokove. |
| --- | --- |

7.

Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (1) istaknula je da se ulaganjem u poboljšano zdravlje, obrazovanje, zaposlenost, rodnu ravnopravnost i socijalnu zaštitu za sve članove društva doprinosi gospodarskom rastu. Osim toga, društvenim povratima povezanima s većom dobrobiti pojedinaca, uključujući veće povjerenje, veći građanski angažman i socijalnu koheziju, doprinosi se gospodarskom rastu putem snažnije ukupne faktorske produktivnosti, veće financijske i političke stabilnosti te pojačane otpornosti na negativne šokove.

| 8. | Ekonomija dobrobiti također je u središtu Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda na koji su se sve države članice obvezale. Jednako tako, više međunarodnih organizacija prepoznalo je važnost ulaganja u zdravstvo, socijalnu zaštitu i obrazovanje, među ostalim Grupa Svjetske banke (2), Međunarodni monetarni fond (3), Međunarodna organizacija rada (4) i Svjetska zdravstvena organizacija (5). |
| --- | --- |

8.

Ekonomija dobrobiti također je u središtu Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda na koji su se sve države članice obvezale. Jednako tako, više međunarodnih organizacija prepoznalo je važnost ulaganja u zdravstvo, socijalnu zaštitu i obrazovanje, među ostalim Grupa Svjetske banke (2), Međunarodni monetarni fond (3), Međunarodna organizacija rada (4) i Svjetska zdravstvena organizacija (5).

PODSJEĆAJUĆI da:

| 9. | Velik broj Europljana i Europljanki živi život u blagostanju. Unatoč razlikama među državama članicama i unutar njih, ljudi u Uniji u prosjeku su obrazovaniji, bogatiji, zdraviji i žive dulje nego ikad prije. |
| --- | --- |

9.

Velik broj Europljana i Europljanki živi život u blagostanju. Unatoč razlikama među državama članicama i unutar njih, ljudi u Uniji u prosjeku su obrazovaniji, bogatiji, zdraviji i žive dulje nego ikad prije.

SMATRAJUĆI da:

| 10. | Siromaštvo i isključenost s tržišta rada i iz društva pogoršavaju nejednakosti i segregaciju, što može dovesti do polarizacije i nestabilnosti u društvu. Unatoč različitim pozitivnim kretanjima, osobe izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti suočavaju se s višestrukim izazovima i nedostatkom mogućnosti. Jedno od četvero djece u Uniji izloženo je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Beskućništvo raste u znatnom broju država članica i odnosi se na različite skupine osoba, posebice u urbanim sredinama. Međutim, gradovi također mogu ponuditi mogućnosti za dobrobit ljudi. Odgovarajuća potpora dohotku, pristup zdravstvenim i socijalnim uslugama visoke kvalitete, dugotrajna skrb, rani i predškolski odgoj i obrazovanje, pristupačno stanovanje i potpora integraciji i reintegraciji na tržište rada ključni su za sprečavanje i suzbijanje siromaštva i isključivanja uz istodobno osiguravanje jednakih mogućnosti za sve. Socijalna ekonomija, socijalne inovacije i socijalna ulaganja također imaju važnu ulogu. |
| --- | --- |

10.

Siromaštvo i isključenost s tržišta rada i iz društva pogoršavaju nejednakosti i segregaciju, što može dovesti do polarizacije i nestabilnosti u društvu. Unatoč različitim pozitivnim kretanjima, osobe izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti suočavaju se s višestrukim izazovima i nedostatkom mogućnosti. Jedno od četvero djece u Uniji izloženo je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Beskućništvo raste u znatnom broju država članica i odnosi se na različite skupine osoba, posebice u urbanim sredinama. Međutim, gradovi također mogu ponuditi mogućnosti za dobrobit ljudi. Odgovarajuća potpora dohotku, pristup zdravstvenim i socijalnim uslugama visoke kvalitete, dugotrajna skrb, rani i predškolski odgoj i obrazovanje, pristupačno stanovanje i potpora integraciji i reintegraciji na tržište rada ključni su za sprečavanje i suzbijanje siromaštva i isključivanja uz istodobno osiguravanje jednakih mogućnosti za sve. Socijalna ekonomija, socijalne inovacije i socijalna ulaganja također imaju važnu ulogu.

| 11. | Promjene u svijetu rada zahtijevaju prilagodljivost te različite kvalifikacije i vještine koje se stalno mijenjaju. Obrazovanje i osposobljavanje stoga imaju ključnu ulogu u poticanju konkurentnosti, prilagodljivosti i sudjelovanja na tržištu rada i u društvu. Moraju se uložiti napori kako bi se olakšao pristup za sve cjeloživotnom učenju te stjecanju vještina i kompetencija kako bi se svladali izazovi i iskoristile mogućnosti digitalizacije i novih oblika rada. Klimatske promjene utjecat će na svijet rada. Europsko vijeće pozvalo je Vijeće i Komisiju na ostvarenje napretka u radu na uvjetima, poticajima i poticajnom okviru koje treba uspostaviti kako bi se osigurao prijelaz na klimatski neutralan EU u skladu s Pariškim sporazumom kojim će se, među ostalim, očuvati europska konkurentnost, koji će biti pravedan i socijalno uravnotežen te kojim će se uzeti u obzir nacionalne okolnosti država članica. Kad je riječ o zapošljavanju, prijelazom na klimatsku neutralnost nastaju i mogućnosti i izazovi. |
| --- | --- |

11.

Promjene u svijetu rada zahtijevaju prilagodljivost te različite kvalifikacije i vještine koje se stalno mijenjaju. Obrazovanje i osposobljavanje stoga imaju ključnu ulogu u poticanju konkurentnosti, prilagodljivosti i sudjelovanja na tržištu rada i u društvu. Moraju se uložiti napori kako bi se olakšao pristup za sve cjeloživotnom učenju te stjecanju vještina i kompetencija kako bi se svladali izazovi i iskoristile mogućnosti digitalizacije i novih oblika rada. Klimatske promjene utjecat će na svijet rada. Europsko vijeće pozvalo je Vijeće i Komisiju na ostvarenje napretka u radu na uvjetima, poticajima i poticajnom okviru koje treba uspostaviti kako bi se osigurao prijelaz na klimatski neutralan EU u skladu s Pariškim sporazumom kojim će se, među ostalim, očuvati europska konkurentnost, koji će biti pravedan i socijalno uravnotežen te kojim će se uzeti u obzir nacionalne okolnosti država članica. Kad je riječ o zapošljavanju, prijelazom na klimatsku neutralnost nastaju i mogućnosti i izazovi.

| 12. | Ranjive skupine i osobe koje su izložene riziku od isključenosti često su suočene s poteškoćama na tržištu rada i u društvu, te mogu imati posebne potrebe na radnom mjestu i u svojemu poslovnom životu. Načelo nediskriminacije ključno je za rješavanje tih potreba. Uključivanje osoba s invaliditetom na tržište rada i u društvo u cjelini u skladu je s načelom dostojanstvenog rada i ljudskih prava. Nadalje, dugovječnošću se pružaju mogućnosti za tržište rada i gospodarstvo te se zahtijevaju potporne mjere kojima se svim ljudima omogućuje da aktivno doprinose društvu i poslovnom životu. |
| --- | --- |

12.

Ranjive skupine i osobe koje su izložene riziku od isključenosti često su suočene s poteškoćama na tržištu rada i u društvu, te mogu imati posebne potrebe na radnom mjestu i u svojemu poslovnom životu. Načelo nediskriminacije ključno je za rješavanje tih potreba. Uključivanje osoba s invaliditetom na tržište rada i u društvo u cjelini u skladu je s načelom dostojanstvenog rada i ljudskih prava. Nadalje, dugovječnošću se pružaju mogućnosti za tržište rada i gospodarstvo te se zahtijevaju potporne mjere kojima se svim ljudima omogućuje da aktivno doprinose društvu i poslovnom životu.

| 13. | Pravednom plaćom, pravednim i dobrim radnim uvjetima, kvalitetnim poslovima, radnim mjestima na kojima se zaposlenici poštuju i nediskriminacijom na poslu omogućuje se ljudima da imaju jednak pristup tržištu rada i da ostanu na njemu, sprečava se prijevremeno umirovljenje i osigurava se da se iskorištavaju vještine cjelokupne radne snage. Odgovarajućom zaštitom socijalnih prava i života na radnom mjestu jača se socijalna dimenzija Unije i ta zaštita ima važnu ulogu u borbi protiv nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju. Pravedne i dobre radne uvjete i odgovarajuću socijalnu zaštitu trebalo bi pružiti i u novim oblicima rada. Sigurnim i zdravim radnim mjestima stvara se povećana produktivnost, poboljšano zadovoljstvo poslom i dulji poslovni život, a također se sprečavaju bolesti i ozljede povezane s radom te visoki troškovi koji nastaju zbog njih. Socijalni partneri imaju važnu ulogu u oblikovanju tih politika. |
| --- | --- |

13.

Pravednom plaćom, pravednim i dobrim radnim uvjetima, kvalitetnim poslovima, radnim mjestima na kojima se zaposlenici poštuju i nediskriminacijom na poslu omogućuje se ljudima da imaju jednak pristup tržištu rada i da ostanu na njemu, sprečava se prijevremeno umirovljenje i osigurava se da se iskorištavaju vještine cjelokupne radne snage. Odgovarajućom zaštitom socijalnih prava i života na radnom mjestu jača se socijalna dimenzija Unije i ta zaštita ima važnu ulogu u borbi protiv nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju. Pravedne i dobre radne uvjete i odgovarajuću socijalnu zaštitu trebalo bi pružiti i u novim oblicima rada. Sigurnim i zdravim radnim mjestima stvara se povećana produktivnost, poboljšano zadovoljstvo poslom i dulji poslovni život, a također se sprečavaju bolesti i ozljede povezane s radom te visoki troškovi koji nastaju zbog njih. Socijalni partneri imaju važnu ulogu u oblikovanju tih politika.

| 14. | Promicanje rodne ravnopravnosti, poboljšanje mogućnosti zapošljavanja za žene, osiguravanje načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti, olakšavanje usklađivanja poslovnog i privatnog života te pružanja skrbi za žene i muškarce, kao i sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama ključni su za održiv i uključiv gospodarski rast, socijalnu koheziju i dobrobit. Smanjenje rodnih razlika u zapošljavanju, plaći i mirovinama te jačanje ekonomskog osnaživanja žena smatraju se preduvjetima za pravednije i uključivije gospodarstvo. |
| --- | --- |

14.

Promicanje rodne ravnopravnosti, poboljšanje mogućnosti zapošljavanja za žene, osiguravanje načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti, olakšavanje usklađivanja poslovnog i privatnog života te pružanja skrbi za žene i muškarce, kao i sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama ključni su za održiv i uključiv gospodarski rast, socijalnu koheziju i dobrobit. Smanjenje rodnih razlika u zapošljavanju, plaći i mirovinama te jačanje ekonomskog osnaživanja žena smatraju se preduvjetima za pravednije i uključivije gospodarstvo.

| 15. | Dobro osmišljeni, primjereni i održivi sustavi socijalne zaštite za sve mogu biti učinkoviti u zaštiti pojedinaca. Ulaganjem u sustave socijalne zaštite dugoročno se ostvaruju vrijedni socijalni i ekonomski rezultati. Socijalnom zaštitom doprinosi se socioekonomskoj otpornosti i ljudskom kapitalu. Nadalje, takvi sustavi mogu dovesti do boljih rezultata na tržištu rada podupiranjem prijelaza radne snage na nove i dinamične sektore gospodarstva. |
| --- | --- |

15.

Dobro osmišljeni, primjereni i održivi sustavi socijalne zaštite za sve mogu biti učinkoviti u zaštiti pojedinaca. Ulaganjem u sustave socijalne zaštite dugoročno se ostvaruju vrijedni socijalni i ekonomski rezultati. Socijalnom zaštitom doprinosi se socioekonomskoj otpornosti i ljudskom kapitalu. Nadalje, takvi sustavi mogu dovesti do boljih rezultata na tržištu rada podupiranjem prijelaza radne snage na nove i dinamične sektore gospodarstva.

| 16. | Obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje ključne su mjere politika u području dobrobiti. Dostupno obrazovanje i osposobljavanje visoke kvalitete, koji su uključivi, ključni su za društva i gospodarstva koja se trebaju prilagoditi i koja trebaju iskoristiti promjene. Ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje donosi velike gospodarske i socijalne koristi; time se podupire gospodarska stabilnost i rast te se daje ključan doprinos otpornosti naših gospodarstava i društava i njihovu budućem blagostanju. |
| --- | --- |

16.

Obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje ključne su mjere politika u području dobrobiti. Dostupno obrazovanje i osposobljavanje visoke kvalitete, koji su uključivi, ključni su za društva i gospodarstva koja se trebaju prilagoditi i koja trebaju iskoristiti promjene. Ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje donosi velike gospodarske i socijalne koristi; time se podupire gospodarska stabilnost i rast te se daje ključan doprinos otpornosti naših gospodarstava i društava i njihovu budućem blagostanju.

| 17. | Izazovi za dobrobit ljudi mogu se najbolje ublažiti ako se rješavaju u ranoj fazi i tijekom cijelog života. Te mjere uključuju, među ostalim, cjenovno pristupačnu prenatalnu skrb te rani i predškolski odgoj i obrazovanje dobre kvalitete, promicanje zdravog načina života, uključujući fizičku aktivnost i zdravu prehranu, kao i preventivne mjere i poticajna okružja. Ulaganje u pismenost u području zdravlja važno je za osnaživanje ljudi da naprave zdrav izbor. |
| --- | --- |

17.

Izazovi za dobrobit ljudi mogu se najbolje ublažiti ako se rješavaju u ranoj fazi i tijekom cijelog života. Te mjere uključuju, među ostalim, cjenovno pristupačnu prenatalnu skrb te rani i predškolski odgoj i obrazovanje dobre kvalitete, promicanje zdravog načina života, uključujući fizičku aktivnost i zdravu prehranu, kao i preventivne mjere i poticajna okružja. Ulaganje u pismenost u području zdravlja važno je za osnaživanje ljudi da naprave zdrav izbor.

| 18. | Pristup za sve svim zdravstvenim uslugama, dugotrajna skrb, promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti, koji se pružaju u okviru održivog zdravstvenog sustava, ključni su elementi dobrobiti kojima se također rješavaju pitanja zdravstvene nejednakosti i time doprinosi gospodarstvu i društvu. Ulaganjem u zdravstvenu sigurnost doprinosi se učinkovitom i pravodobnom sprečavanju i otkrivanju prijetnji zdravlju i odgovoru na njih. Na primjer, antimikrobna otpornost, oklijevanje s cijepljenjem, sve češća pojava katastrofa zbog klimatskih promjena i izbijanje bolesti potencijalno mogu uzrokovati veliku štetu javnom zdravlju i nacionalnim gospodarstvima. Povećana procijepljenost troškovno je učinkovita mjera za sprečavanje mnogih zaraznih bolesti. Većim naporima za promicanje dobrog mentalnog zdravlja i za poboljšanje sprečavanja, rane dijagnoze, liječenja i uklanjanja stigme s duševnih poremećaja poboljšali bi se životi milijuna Europljana tijekom cijelog njihova života i doprinijelo bi se nediskriminirajućim radnim okruženjima i boljim radnim uvjetima te time i snažnijem gospodarstvu. |
| --- | --- |

18.

Pristup za sve svim zdravstvenim uslugama, dugotrajna skrb, promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti, koji se pružaju u okviru održivog zdravstvenog sustava, ključni su elementi dobrobiti kojima se također rješavaju pitanja zdravstvene nejednakosti i time doprinosi gospodarstvu i društvu. Ulaganjem u zdravstvenu sigurnost doprinosi se učinkovitom i pravodobnom sprečavanju i otkrivanju prijetnji zdravlju i odgovoru na njih. Na primjer, antimikrobna otpornost, oklijevanje s cijepljenjem, sve češća pojava katastrofa zbog klimatskih promjena i izbijanje bolesti potencijalno mogu uzrokovati veliku štetu javnom zdravlju i nacionalnim gospodarstvima. Povećana procijepljenost troškovno je učinkovita mjera za sprečavanje mnogih zaraznih bolesti. Većim naporima za promicanje dobrog mentalnog zdravlja i za poboljšanje sprečavanja, rane dijagnoze, liječenja i uklanjanja stigme s duševnih poremećaja poboljšali bi se životi milijuna Europljana tijekom cijelog njihova života i doprinijelo bi se nediskriminirajućim radnim okruženjima i boljim radnim uvjetima te time i snažnijem gospodarstvu.

| 19. | Stalni rast izdataka za zdravstvo izazov je za nacionalna gospodarstva u svim europskim zemljama. Stoga je ključno riješiti pitanje društvenih, komercijalnih, gospodarskih i okolišnih odrednica zdravlja i tereta nezaraznih bolesti, uzimajući u obzir čimbenike rizika kao što su loša ili nezdrava prehrana, tjelesna neaktivnost i štetna konzumacija alkohola i duhana. Za usmjeravanje potrošnje i ponašanja mogu se upotrebljavati fiskalne mjere. |
| --- | --- |

19.

Stalni rast izdataka za zdravstvo izazov je za nacionalna gospodarstva u svim europskim zemljama. Stoga je ključno riješiti pitanje društvenih, komercijalnih, gospodarskih i okolišnih odrednica zdravlja i tereta nezaraznih bolesti, uzimajući u obzir čimbenike rizika kao što su loša ili nezdrava prehrana, tjelesna neaktivnost i štetna konzumacija alkohola i duhana. Za usmjeravanje potrošnje i ponašanja mogu se upotrebljavati fiskalne mjere.

| 20. | Nedostaci i visoke cijene niza medicinskih proizvoda i lijekova, zajedno s neučinkovitošću pri uporabi generičkih i biosličnih lijekova, mogu predstavljati prijetnju održivosti i financiranju nacionalnih zdravstvenih sustava. Ključno je poboljšati pristup lijekovima i njihovu troškovnu učinkovitost, sigurnost pacijenata i kontinuitet liječenja. Nadalje, važno je nastaviti s raspravama o politikama o cjenovnoj pristupačnosti i sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

20.

Nedostaci i visoke cijene niza medicinskih proizvoda i lijekova, zajedno s neučinkovitošću pri uporabi generičkih i biosličnih lijekova, mogu predstavljati prijetnju održivosti i financiranju nacionalnih zdravstvenih sustava. Ključno je poboljšati pristup lijekovima i njihovu troškovnu učinkovitost, sigurnost pacijenata i kontinuitet liječenja. Nadalje, važno je nastaviti s raspravama o politikama o cjenovnoj pristupačnosti i sigurnosti opskrbe.

| 21. | Zbog tehnološkog razvoja, posebice digitalizacije i umjetne inteligencije, mijenja se način promicanja dobrobiti ljudi i način pružanja zdravstvenih i socijalnih usluga. Time bi se mogla povećati troškovna učinkovitost, djelotvornost i kvaliteta usluga te suzbiti nejednakosti u pristupu i ishodima. Važno je poboljšati pristup osoba vlastitim zdravstvenim i socijalnim podacima i podići svijest o zaštiti zdravstvenih i socijalnih podataka. U svrhu promicanja javnog zdravlja, istraživanja i inovacija ključno je iskoristiti potencijal zdravstvenih i socijalnih podataka uz potpuno poštovanje primjenjivih pravila o zaštiti podataka i etičkih načela. |
| --- | --- |

21.

Zbog tehnološkog razvoja, posebice digitalizacije i umjetne inteligencije, mijenja se način promicanja dobrobiti ljudi i način pružanja zdravstvenih i socijalnih usluga. Time bi se mogla povećati troškovna učinkovitost, djelotvornost i kvaliteta usluga te suzbiti nejednakosti u pristupu i ishodima. Važno je poboljšati pristup osoba vlastitim zdravstvenim i socijalnim podacima i podići svijest o zaštiti zdravstvenih i socijalnih podataka. U svrhu promicanja javnog zdravlja, istraživanja i inovacija ključno je iskoristiti potencijal zdravstvenih i socijalnih podataka uz potpuno poštovanje primjenjivih pravila o zaštiti podataka i etičkih načela.

| 22. | Europskim semestrom pruža se okvir za koordinaciju ekonomskih politika država članica i on je važan alat za praćenje provedbe strategije Europa 2020. i ključnih područja obuhvaćenih stupom. Broj posebnih preporuka koje se odnose na socijalnu politiku, politiku zapošljavanja, obrazovnu politiku i politiku osposobljavanja, politiku ravnopravnosti, zdravstvo i dugotrajnu skrb, mirovine te siromaštvo i socijalnu isključenost postupno je rastao i danas se gotovo polovina preporuka odnosi na te teme. Dobro osmišljena i održiva socijalna, obrazovna i zdravstvena politika, politika zapošljavanja te rodna ravnopravnost neophodni su za održiv i uključiv dugoročni gospodarski rast. Međusektorska suradnja i dobra ravnoteža između ekonomske politike i tih politika stoga ima važnu ulogu u europskom semestru. |
| --- | --- |

22.

Europskim semestrom pruža se okvir za koordinaciju ekonomskih politika država članica i on je važan alat za praćenje provedbe strategije Europa 2020. i ključnih područja obuhvaćenih stupom. Broj posebnih preporuka koje se odnose na socijalnu politiku, politiku zapošljavanja, obrazovnu politiku i politiku osposobljavanja, politiku ravnopravnosti, zdravstvo i dugotrajnu skrb, mirovine te siromaštvo i socijalnu isključenost postupno je rastao i danas se gotovo polovina preporuka odnosi na te teme. Dobro osmišljena i održiva socijalna, obrazovna i zdravstvena politika, politika zapošljavanja te rodna ravnopravnost neophodni su za održiv i uključiv dugoročni gospodarski rast. Međusektorska suradnja i dobra ravnoteža između ekonomske politike i tih politika stoga ima važnu ulogu u europskom semestru.

| 23. | Strukturne reforme u nadležnosti su država članica. Strukturnim fondovima Unije može se dodatno podupirati održivi razvoj u području politike dobrobiti u državama članicama. Ti fondovi mogu se upotrebljavati za promicanje mjera država članica kako je utvrđeno u integriranim smjernicama gospodarske politike i politike zapošljavanja i preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

23.

Strukturne reforme u nadležnosti su država članica. Strukturnim fondovima Unije može se dodatno podupirati održivi razvoj u području politike dobrobiti u državama članicama. Ti fondovi mogu se upotrebljavati za promicanje mjera država članica kako je utvrđeno u integriranim smjernicama gospodarske politike i politike zapošljavanja i preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra.

| 24. | Zbog toga je za Uniju ključno razviti novu dugoročnu strategiju za razdoblje nakon 2020. kako bi se osiguralo da Unija postane globalno najkonkurentnije i socijalno najuključivije, klimatski neutralno gospodarstvo, u čemu bi se odražavala politika dobrobiti. Važno je da Unija preuzme vodeću ulogu na svjetskoj razini donošenjem ambiciozne i uravnotežene nove horizontalne strategije u skladu s obvezama preuzetima u okviru stupa i Programa UN-a do 2030. |
| --- | --- |

24.

Zbog toga je za Uniju ključno razviti novu dugoročnu strategiju za razdoblje nakon 2020. kako bi se osiguralo da Unija postane globalno najkonkurentnije i socijalno najuključivije, klimatski neutralno gospodarstvo, u čemu bi se odražavala politika dobrobiti. Važno je da Unija preuzme vodeću ulogu na svjetskoj razini donošenjem ambiciozne i uravnotežene nove horizontalne strategije u skladu s obvezama preuzetima u okviru stupa i Programa UN-a do 2030.

POZIVA države članice da:

| 25. | RAZVIJU međusektorsku procjenu učinaka dobrobiti kako bi se ojačali politika i donošenje odluka utemeljeni na znanju; |
| --- | --- |

25.

RAZVIJU međusektorsku procjenu učinaka dobrobiti kako bi se ojačali politika i donošenje odluka utemeljeni na znanju;

| 26. | RAZMOTRE uporabu pokazatelja koji se odnose na dobrobit u svrhu praćenja nacionalnih postupaka izrade proračuna i izvješćivanja o njima te za donošenje odluka utemeljeno na znanju. Svi ti pokazatelji trebali bi biti raščlanjeni prema spolu; |
| --- | --- |

26.

RAZMOTRE uporabu pokazatelja koji se odnose na dobrobit u svrhu praćenja nacionalnih postupaka izrade proračuna i izvješćivanja o njima te za donošenje odluka utemeljeno na znanju. Svi ti pokazatelji trebali bi biti raščlanjeni prema spolu;

| 27. | POVEĆAJU sudjelovanje na tržištu rada poboljšanim usmjeravanjem posebnih potpornih mjera za osobe koje su isključene ili izložene riziku od isključenja s tržišta rada, u skladu s pristupom aktivnog uključivanja; |
| --- | --- |

27.

POVEĆAJU sudjelovanje na tržištu rada poboljšanim usmjeravanjem posebnih potpornih mjera za osobe koje su isključene ili izložene riziku od isključenja s tržišta rada, u skladu s pristupom aktivnog uključivanja;

| 28. | s obzirom na nacionalne okolnosti, svima OSIGURAJU pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti te cjenovno pristupačnim i održivim uslugama visoke kvalitete; |
| --- | --- |

28.

s obzirom na nacionalne okolnosti, svima OSIGURAJU pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti te cjenovno pristupačnim i održivim uslugama visoke kvalitete;

| 29. | USMJERE svoje međusektorske aktivnosti prema borbi protiv izazova u pogledu dobrobiti u ranoj fazi i tijekom cijelog života pojedinaca, uzimajući u obzir koristi koje proizlaze iz promicanja zdravstvenih i preventivnih mjera; |
| --- | --- |

29.

USMJERE svoje međusektorske aktivnosti prema borbi protiv izazova u pogledu dobrobiti u ranoj fazi i tijekom cijelog života pojedinaca, uzimajući u obzir koristi koje proizlaze iz promicanja zdravstvenih i preventivnih mjera;

| 30. | PROMIČU sveobuhvatne politike cjeloživotnog učenja te razvoj vještina i kompetencija tijekom cijelog života; |
| --- | --- |

30.

PROMIČU sveobuhvatne politike cjeloživotnog učenja te razvoj vještina i kompetencija tijekom cijelog života;

| 31. | PROMIČU strukturne reforme kojima se daje prednost socijalnoj uključenosti, sudjelovanju građana i socioekonomskoj otpornosti; |
| --- | --- |

31.

PROMIČU strukturne reforme kojima se daje prednost socijalnoj uključenosti, sudjelovanju građana i socioekonomskoj otpornosti;

| 32. | POBOLJŠAJU međusektorsku perspektivu u stajalištima o politici izraženima u okviru različitih pripremnih tijela Vijeća koja se bave europskim semestrom kako bi se osigurala uravnotežena horizontalna analiza, u skladu s konceptom ekonomije dobrobiti. |
| --- | --- |

32.

POBOLJŠAJU međusektorsku perspektivu u stajalištima o politici izraženima u okviru različitih pripremnih tijela Vijeća koja se bave europskim semestrom kako bi se osigurala uravnotežena horizontalna analiza, u skladu s konceptom ekonomije dobrobiti.

POZIVA države članice i Europsku komisiju da u skladu sa svojim nadležnostima i uzimajući u obzir nacionalne okolnosti te poštujući ulogu i autonomiju socijalnih partnera:

| 33. | UKLJUČE perspektivu ekonomije dobrobiti horizontalno u nacionalne politike i politike Unije i da ljude i njihovu dobrobit stave u središte oblikovanja politika; |
| --- | --- |

33.

UKLJUČE perspektivu ekonomije dobrobiti horizontalno u nacionalne politike i politike Unije i da ljude i njihovu dobrobit stave u središte oblikovanja politika;

| 34. | PROVEDU učinkovite intervencije politika utemeljene na dokazima na nacionalnoj razini i razini Unije kako bi se riješili zajednički izazovi u pogledu dobrobiti; |
| --- | --- |

34.

PROVEDU učinkovite intervencije politika utemeljene na dokazima na nacionalnoj razini i razini Unije kako bi se riješili zajednički izazovi u pogledu dobrobiti;

| 35. | NASTAVE iskorjenjivati siromaštvo, posebice rješavanjem pitanja siromaštva djece i međugeneracijskog prijenosa siromaštva, među ostalim istraživanjem novih mjera; |
| --- | --- |

35.

NASTAVE iskorjenjivati siromaštvo, posebice rješavanjem pitanja siromaštva djece i međugeneracijskog prijenosa siromaštva, među ostalim istraživanjem novih mjera;

| 36. | NASTAVE osmišljavati i provoditi mjere kojima se prepoznaje i rješava pitanje beskućništva i PROMIČU pristup pristupačnom stanovanju za sve; |
| --- | --- |

36.

NASTAVE osmišljavati i provoditi mjere kojima se prepoznaje i rješava pitanje beskućništva i PROMIČU pristup pristupačnom stanovanju za sve;

| 37. | PROMIČU međusektorsku suradnju i nastave jačati ulogu socijalne, zdravstvene i obrazovne politike te politike zapošljavanja u okviru postupka europskog semestra; |
| --- | --- |

37.

PROMIČU međusektorsku suradnju i nastave jačati ulogu socijalne, zdravstvene i obrazovne politike te politike zapošljavanja u okviru postupka europskog semestra;

| 38. | PROVEDU horizontalne analize u okviru postupka europskog semestra kako bi se poboljšale opće, dugoročne perspektive politike i pružile uravnotežene preporuke politike; |
| --- | --- |

38.

PROVEDU horizontalne analize u okviru postupka europskog semestra kako bi se poboljšale opće, dugoročne perspektive politike i pružile uravnotežene preporuke politike;

| 39. | NASTAVE razvijati strogo prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih podataka i statističke metode za mjerenje i redovito praćenje dobrobiti ljudi kako bi se zajedno s ekonomskim pokazateljima u kontekstu europskog semestra pružila i sveobuhvatna analiza kao temelj za oblikovanje politike i donošenje odluka; |
| --- | --- |

39.

NASTAVE razvijati strogo prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih podataka i statističke metode za mjerenje i redovito praćenje dobrobiti ljudi kako bi se zajedno s ekonomskim pokazateljima u kontekstu europskog semestra pružila i sveobuhvatna analiza kao temelj za oblikovanje politike i donošenje odluka;

| 40. | PROMIČU provedbu načelâ iz stupa kao važan korak prema ostvarenju ekonomije dobrobiti; |
| --- | --- |

40.

PROMIČU provedbu načelâ iz stupa kao važan korak prema ostvarenju ekonomije dobrobiti;

| 41. | OSIGURAJU koristi digitalizacije za dobrobit ljudi, na primjer ubrzavanjem rada na inovativnim digitalnim rješenjima s integriranom sigurnošću u promicanju zdravstvene i socijalne politike i politike zdravstvene skrbi, jačanjem, prema potrebi, trenutačnih inicijativa za interoperabilnu, prekograničnu razmjenu podatka o zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti i uvođenjem inovativnih podatkovnih tehnologija, uključujući umjetnu inteligenciju, poštujući pritom pravila o zaštiti podataka, sigurnost podataka i povezana etička načela, te PROMIČU digitalnu uključenost; |
| --- | --- |

41.

OSIGURAJU koristi digitalizacije za dobrobit ljudi, na primjer ubrzavanjem rada na inovativnim digitalnim rješenjima s integriranom sigurnošću u promicanju zdravstvene i socijalne politike i politike zdravstvene skrbi, jačanjem, prema potrebi, trenutačnih inicijativa za interoperabilnu, prekograničnu razmjenu podatka o zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti i uvođenjem inovativnih podatkovnih tehnologija, uključujući umjetnu inteligenciju, poštujući pritom pravila o zaštiti podataka, sigurnost podataka i povezana etička načela, te PROMIČU digitalnu uključenost;

| 42. | PREDVIDE učinke demografskih promjena, posebice onih uzrokovanih starenjem i dugovječnošću, i PROMIČU zdravo i aktivno starenje u svim politikama; |
| --- | --- |

42.

PREDVIDE učinke demografskih promjena, posebice onih uzrokovanih starenjem i dugovječnošću, i PROMIČU zdravo i aktivno starenje u svim politikama;

| 43. | PROVEDU konkretne i učinkovite mjere za uklanjanje rodnih razlika u zapošljavanju i plaći i izvan okvira trenutačnog akcijskog plana EU-a za uklanjanje rodnih razlika u plaćama i UZMU U OBZIR njihov učinak na rodnu razliku u mirovinama; |
| --- | --- |

43.

PROVEDU konkretne i učinkovite mjere za uklanjanje rodnih razlika u zapošljavanju i plaći i izvan okvira trenutačnog akcijskog plana EU-a za uklanjanje rodnih razlika u plaćama i UZMU U OBZIR njihov učinak na rodnu razliku u mirovinama;

| 44. | PROMIČU visoku razinu dostupnog, cjenovno pristupačnog visokokvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, u skladu s ciljevima koji su utvrđeni na sastanku Europskog vijeća u Barceloni 2002. o skrbi za djecu i u Preporuci Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja iz 2019.; |
| --- | --- |

44.

PROMIČU visoku razinu dostupnog, cjenovno pristupačnog visokokvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, u skladu s ciljevima koji su utvrđeni na sastanku Europskog vijeća u Barceloni 2002. o skrbi za djecu i u Preporuci Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja iz 2019.;

| 45. | OJAČAJU ulogu socijalne ekonomije, socijalnog poduzetništva i socijalnih inovacija u promicanju socijalne uključenosti, stvaranju kvalitetnih radnih mjesta te pristupu takvim poslovima i socijalnim ulaganjima; |
| --- | --- |

45.

OJAČAJU ulogu socijalne ekonomije, socijalnog poduzetništva i socijalnih inovacija u promicanju socijalne uključenosti, stvaranju kvalitetnih radnih mjesta te pristupu takvim poslovima i socijalnim ulaganjima;

| 46. | blisko SURAĐUJU s europskim i nacionalnim socijalnim partnerima i civilnim društvom radi promicanja ekonomije dobrobiti putem učinkovitog socijalnog i građanskog dijaloga. |
| --- | --- |

46.

blisko SURAĐUJU s europskim i nacionalnim socijalnim partnerima i civilnim društvom radi promicanja ekonomije dobrobiti putem učinkovitog socijalnog i građanskog dijaloga.

POZIVA Europsku komisiju da:

| 47. | nakon isteka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast PREDLOŽI novu dugoročnu strategiju rasta za Uniju čiji će cilj biti osigurati da Unija postane globalno najkonkurentnije i socijalno najuključivije, klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

47.

nakon isteka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast PREDLOŽI novu dugoročnu strategiju rasta za Uniju čiji će cilj biti osigurati da Unija postane globalno najkonkurentnije i socijalno najuključivije, klimatski neutralno gospodarstvo;

| 48. | OBJAVI komunikaciju o ekonomiji dobrobiti, s naglaskom na međusobnim odnosima između politika dobrobiti i gospodarskog rasta, na uravnoteženoj međusektorskoj suradnji među različitim područjima politika, na pristupu utemeljenom na znanju i na preventivnim mjerama i ranim intervencijama, čime se podupire provedba stupa i Programa UN-a do 2030.; |
| --- | --- |

48.

OBJAVI komunikaciju o ekonomiji dobrobiti, s naglaskom na međusobnim odnosima između politika dobrobiti i gospodarskog rasta, na uravnoteženoj međusektorskoj suradnji među različitim područjima politika, na pristupu utemeljenom na znanju i na preventivnim mjerama i ranim intervencijama, čime se podupire provedba stupa i Programa UN-a do 2030.;

| 49. | OJAČA procjenu učinaka zakonodavnih inicijativa i važnih inicijativa politika o dobrobiti, među ostalim u području ekonomske politike; |
| --- | --- |

49.

OJAČA procjenu učinaka zakonodavnih inicijativa i važnih inicijativa politika o dobrobiti, među ostalim u području ekonomske politike;

| 50. | PREISPITA strateški okvir EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu, uzimajući u obzir promjene u svijetu rada; |
| --- | --- |

50.

PREISPITA strateški okvir EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu, uzimajući u obzir promjene u svijetu rada;

| 51. | DONESE samostalnu europsku strategiju za radnu ravnopravnost i OJAČA rodno osviještenu politiku i uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna te njihovu učinkovitu provedbu u svim područjima politika; |
| --- | --- |

51.

DONESE samostalnu europsku strategiju za radnu ravnopravnost i OJAČA rodno osviještenu politiku i uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna te njihovu učinkovitu provedbu u svim područjima politika;

| 52. | PROMIČE europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju kako bi Europa postala vodeće društvo utemeljeno na učenju na svijetu, podupiranjem kulture kojom se potiče, osnažuje i motivira ljude i društva da uče, na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja i u svim fazama života; |
| --- | --- |

52.

PROMIČE europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju kako bi Europa postala vodeće društvo utemeljeno na učenju na svijetu, podupiranjem kulture kojom se potiče, osnažuje i motivira ljude i društva da uče, na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja i u svim fazama života;

| 53. | RAZVIJE nove inicijative za rješavanje pitanja politika u području invaliditeta izvan okvira trenutačne Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.; |
| --- | --- |

53.

RAZVIJE nove inicijative za rješavanje pitanja politika u području invaliditeta izvan okvira trenutačne Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.;

| 54. | OBNOVI predanost uključivanju Roma razvojem novih inicijativa politika, uključujući donošenje europske okvirne strategije za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

54.

OBNOVI predanost uključivanju Roma razvojem novih inicijativa politika, uključujući donošenje europske okvirne strategije za razdoblje nakon 2020.;

| 55. | odgovarajućim mjerama u okviru svojih nadležnosti PODUPIRE države članice u njihovim nastojanjima da poboljšaju održivost i dostupnost zdravstvenih usluga, uključujući pristup lijekovima i medicinskim proizvodima; |
| --- | --- |

55.

odgovarajućim mjerama u okviru svojih nadležnosti PODUPIRE države članice u njihovim nastojanjima da poboljšaju održivost i dostupnost zdravstvenih usluga, uključujući pristup lijekovima i medicinskim proizvodima;

| 56. | PREDLOŽI strategiju za mentalno zdravlje za Uniju, uzimajući u obzir međusektorske učinke različitih politika o mentalnom zdravlju; |
| --- | --- |

56.

PREDLOŽI strategiju za mentalno zdravlje za Uniju, uzimajući u obzir međusektorske učinke različitih politika o mentalnom zdravlju;

| 57. | PREDLOŽI europski akcijski plan za borbu protiv raka kako bi se državama članicama pružila potpora u njihovim naporima da, među ostalim, spriječe pojavu raka, pristupe rješavanju pitanja rane dijagnoze i liječenja, i poboljšaju živote pacijenata i osoba koje su preboljele rak. |
| --- | --- |

57.

PREDLOŽI europski akcijski plan za borbu protiv raka kako bi se državama članicama pružila potpora u njihovim naporima da, među ostalim, spriječe pojavu raka, pristupe rješavanju pitanja rane dijagnoze i liječenja, i poboljšaju živote pacijenata i osoba koje su preboljele rak.

POZIVA Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu da:

| 58. | UKLJUČE perspektivu ekonomije dobrobiti u svoja razmatranja o područjima politika u okviru svojih ovlasti; |
| --- | --- |

58.

UKLJUČE perspektivu ekonomije dobrobiti u svoja razmatranja o područjima politika u okviru svojih ovlasti;

| 59. | NASTAVE poticati blisku međusobnu suradnju i suradnju s Odborom za ekonomsku politiku, kao i s drugim relevantnim pripremnim tijelima Vijeća s nadležnošću posebice u području zdravstva i obrazovanja, kako bi se osigurala uravnotežena horizontalna analiza; |
| --- | --- |

59.

NASTAVE poticati blisku međusobnu suradnju i suradnju s Odborom za ekonomsku politiku, kao i s drugim relevantnim pripremnim tijelima Vijeća s nadležnošću posebice u području zdravstva i obrazovanja, kako bi se osigurala uravnotežena horizontalna analiza;

| 60. | u suradnji s institucijama EU-a NASTAVE sa zadaćom poboljšanja i razvoja pouzdanih i međunarodno usporedivih pokazatelja za mjerenje i praćenje dobrobiti ljudi u Uniji, uzimajući u obzir kontekst svake pojedine zemlje i rad koji su obavili drugi relevantni međunarodni akteri. |
| --- | --- |

60.

u suradnji s institucijama EU-a NASTAVE sa zadaćom poboljšanja i razvoja pouzdanih i međunarodno usporedivih pokazatelja za mjerenje i praćenje dobrobiti ljudi u Uniji, uzimajući u obzir kontekst svake pojedine zemlje i rad koji su obavili drugi relevantni međunarodni akteri.

---

(1)  Ekonomija dobrobiti – sažetak pripremnog dokumenta OECD-a naslovljenog „Stvaranje prilika za dobrobit ljudi i gospodarski rast” (10414/19); Ekonomija dobrobiti – pripremni dokument OECD-a (10414/19 ADD 1).

(2)  Projekt ljudskog kapitala.

(3)  Strategija za socijalne izdatke.

(4)  Stoljetna deklaracija o budućnosti rada.

(5)  Povelja iz Tallina o zdravstvenim sustavima za zdravlje i bogatstvo.

---

Europska komisija

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/15

---

Tečajna lista eura (1)

25. studenoga 2019.

(2019/C 400/10)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1008 |
| JPY | japanski jen | 119,88 |
| DKK | danska kruna | 7,4716 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85515 |
| SEK | švedska kruna | 10,6158 |
| CHF | švicarski franak | 1,0986 |
| ISK | islandska kruna | 135,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,1065 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,485 |
| HUF | mađarska forinta | 335,23 |
| PLN | poljski zlot | 4,2965 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7723 |
| TRY | turska lira | 6,3196 |
| AUD | australski dolar | 1,6232 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4648 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6164 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7187 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5030 |
| KRW | južnokorejski von | 1 293,96 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,2262 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7454 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4365 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 512,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5997 |
| PHP | filipinski pezo | 55,915 |
| RUB | ruski rubalj | 70,4399 |
| THB | tajlandski baht | 33,272 |
| BRL | brazilski real | 4,6295 |
| MXN | meksički pezo | 21,3437 |
| INR | indijska rupija | 78,9370 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1008

JPY

japanski jen

119,88

DKK

danska kruna

7,4716

GBP

funta sterlinga

0,85515

SEK

švedska kruna

10,6158

CHF

švicarski franak

1,0986

ISK

islandska kruna

135,90

NOK

norveška kruna

10,1065

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,485

HUF

mađarska forinta

335,23

PLN

poljski zlot

4,2965

RON

rumunjski novi leu

4,7723

TRY

turska lira

6,3196

AUD

australski dolar

1,6232

CAD

kanadski dolar

1,4648

HKD

hongkonški dolar

8,6164

NZD

novozelandski dolar

1,7187

SGD

singapurski dolar

1,5030

KRW

južnokorejski von

1 293,96

ZAR

južnoafrički rand

16,2262

CNY

kineski renminbi-juan

7,7454

HRK

hrvatska kuna

7,4365

IDR

indonezijska rupija

15 512,47

MYR

malezijski ringit

4,5997

PHP

filipinski pezo

55,915

RUB

ruski rubalj

70,4399

THB

tajlandski baht

33,272

BRL

brazilski real

4,6295

MXN

meksički pezo

21,3437

INR

indijska rupija

78,9370

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/16

---

Tematsko izvješće br. 18/2019

„Emisije stakleničkih plinova u EU-u: dostavljaju se odgovarajući podatci, ali potreban je bolji uvid u buduća smanjenja”

(2019/C 400/11)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 18/2019 „Emisije stakleničkih plinova u EU-u: dostavljaju se odgovarajući podatci, ali potreban je bolji uvid u buduća smanjenja”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9622 – EUROVIA Industrie/ASA-Bau/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/12)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | EUROVIA Industrie GmbH („EVI”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

EUROVIA Industrie GmbH („EVI”, Njemačka),

| — | ASA-Bau GmbH („ASA”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

ASA-Bau GmbH („ASA”, Njemačka),

| — | Hanse-Asphaltmischwerke GmbH („HANSE”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

Hanse-Asphaltmischwerke GmbH („HANSE”, Njemačka).

Poduzetnici EVI i ASA stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom HANSE.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | EVI: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina, niskogradnja (uključujući radove na cesti) u nekoliko njemačkih saveznih država, proizvodnja agregata i bitumena. EVI pripada grupi VINCI S.A. (Francuska), |
| --- | --- |

—

EVI: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina, niskogradnja (uključujući radove na cesti) u nekoliko njemačkih saveznih država, proizvodnja agregata i bitumena. EVI pripada grupi VINCI S.A. (Francuska),

| — | ASA: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina, niskogradnja (uključujući radove na cesti) u sjeveroistočnoj Njemačkoj. ASA je pod kontrolom poduzetnika Arkil Holding A/S (Danska), |
| --- | --- |

—

ASA: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina, niskogradnja (uključujući radove na cesti) u sjeveroistočnoj Njemačkoj. ASA je pod kontrolom poduzetnika Arkil Holding A/S (Danska),

| — | HANSE: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina u sjeveroistočnoj Njemačkoj. |
| --- | --- |

—

HANSE: proizvodnja i distribucija asfaltnih mješavina u sjeveroistočnoj Njemačkoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9622 – EUROVIA Industrie/ASA-Bau/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/19

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9672 – Apollo/Gamenet)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/13)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo”, Sjedinjene Američke Države), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo”, Sjedinjene Američke Države),

| — | Gamenet Group S.p.A („Gamenet”, Italija). |
| --- | --- |

—

Gamenet Group S.p.A („Gamenet”, Italija).

Poduzetnik Apollo stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Gamenet.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Apollo: ulaganja u trgovačka društva i dužničke instrumente koje izdaju razna poduzeća diljem svijeta, kao što su poduzeća koja posluju u kemijskoj industriji, zdravstvenom sektoru, sektoru sigurnosti i osiguranja, pružaju financijske usluge i posluju s nekretninama, |
| --- | --- |

—

Apollo: ulaganja u trgovačka društva i dužničke instrumente koje izdaju razna poduzeća diljem svijeta, kao što su poduzeća koja posluju u kemijskoj industriji, zdravstvenom sektoru, sektoru sigurnosti i osiguranja, pružaju financijske usluge i posluju s nekretninama,

| — | Gamenet: nudi raznolik asortiman proizvoda u četiri operativna segmenta: i. koncesionari u sektoru klađenja i igara na sreću; ii. izravni upravitelji dvorana za igru u vlasništvu i uređaja za zabavu uz dodjelu nagrada; iii. koncesionari automata za igre na sreću/uređaja za zabavu uz dodjelu nagrada i iv. koncesionari uređaja za videolutriju. |
| --- | --- |

—

Gamenet: nudi raznolik asortiman proizvoda u četiri operativna segmenta: i. koncesionari u sektoru klađenja i igara na sreću; ii. izravni upravitelji dvorana za igru u vlasništvu i uređaja za zabavu uz dodjelu nagrada; iii. koncesionari automata za igre na sreću/uređaja za zabavu uz dodjelu nagrada i iv. koncesionari uređaja za videolutriju.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9672 – Apollo/Gamenet

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks+32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 26.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 400/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 400/20

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9583 –
  TPG/Hong Leong Group/Columbia Asia Healthcare)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 400/14)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | TPG Asia VI SF Pte. Ltd. („TPG Asia”, Singapur), u vlasništvu poduzetnika TPG Group, Sjedinjene Američke Države, |
| --- | --- |

—

TPG Asia VI SF Pte. Ltd. („TPG Asia”, Singapur), u vlasništvu poduzetnika TPG Group, Sjedinjene Američke Države,

| — | Hongong Healthcare Group Sdn Bhd („Hong Leong”, Malezija), u vlasništvu poduzetnika Hong Leong Group, Malezija, |
| --- | --- |

—

Hongong Healthcare Group Sdn Bhd („Hong Leong”, Malezija), u vlasništvu poduzetnika Hong Leong Group, Malezija,

| — | Columbia Asia Healthcare Pte. Ltd. („CAHSG”, Singapur). |
| --- | --- |

—

Columbia Asia Healthcare Pte. Ltd. („CAHSG”, Singapur).

Poduzetnici TPG Asia i Hong Leong stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom CAHSG.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | TPG Asia: dio poduzetnika TPG Group, društva za privatna ulaganja koje upravlja skupinom fondova za ulaganja u razna društva putem preuzimanja i korporativnog restrukturiranja. TPG Asia dio je platforme TPG Capital Asia, čija su glavna djelatnost ulaganja u Aziji, |
| --- | --- |

—

TPG Asia: dio poduzetnika TPG Group, društva za privatna ulaganja koje upravlja skupinom fondova za ulaganja u razna društva putem preuzimanja i korporativnog restrukturiranja. TPG Asia dio je platforme TPG Capital Asia, čija su glavna djelatnost ulaganja u Aziji,

| — | Hong Leong: dio grupe Hong Leong Group, konglomerata s diversificiranim poslovanjem u nizu sektora koji uključuju bankarstvo i financijske usluge, proizvodnju i distribuciju, razvoj nekretnina i ulaganje u nekretnine, uslužne djelatnosti i slobodne aktivnosti. Hong Leong osnovan je 20. kolovoza 2019. za potrebe stjecanja CAHSG-a i poslovat će u zdravstvenom sektoru, |
| --- | --- |

—

Hong Leong: dio grupe Hong Leong Group, konglomerata s diversificiranim poslovanjem u nizu sektora koji uključuju bankarstvo i financijske usluge, proizvodnju i distribuciju, razvoj nekretnina i ulaganje u nekretnine, uslužne djelatnosti i slobodne aktivnosti. Hong Leong osnovan je 20. kolovoza 2019. za potrebe stjecanja CAHSG-a i poslovat će u zdravstvenom sektoru,

| — | CAHSG: holding društvo poduzetnika Columbia Asia Group, privatnog zdravstvenog poduzeća osnovanog 1996. za pružanje dostupne, cjenovno pristupačne i visokokvalitetne zdravstvene skrbi kako bi se odgovorilo na potrebe azijskog stanovništva. CAHSG ima 18 objekata u Aziji: 12 bolnica u Maleziji, 2 bolnice i 1 kliniku u Vijetnamu te 3 bolnice u Indoneziji. Usto trenutačno vodi 11 bolnica u Indiji, koje neće biti obuhvaćene transakcijom. |
| --- | --- |

—

CAHSG: holding društvo poduzetnika Columbia Asia Group, privatnog zdravstvenog poduzeća osnovanog 1996. za pružanje dostupne, cjenovno pristupačne i visokokvalitetne zdravstvene skrbi kako bi se odgovorilo na potrebe azijskog stanovništva. CAHSG ima 18 objekata u Aziji: 12 bolnica u Maleziji, 2 bolnice i 1 kliniku u Vijetnamu te 3 bolnice u Indoneziji. Usto trenutačno vodi 11 bolnica u Indiji, koje neće biti obuhvaćene transakcijom.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9583 – TPG/Hong Leong Group/Columbia Asia Healthcare

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---