# Jurnalul Oficial C 270/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 270 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5125 octombrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 270

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5125 octombrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2008/C 270/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor asupra deciziei Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal (2008/49/CE) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2008/C 270/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor asupra deciziei Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal (2008/49/CE)

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 270/02 | Comunicare a Comisiei — Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale | 8 |
| 2008/C 270/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 270/02

Comunicare a Comisiei — Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale

8

2008/C 270/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 270/07 | Rata de schimb a monedei euro | 17 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 270/08 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2204/2002 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru ocuparea forței de muncă (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 24 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 270/07

Rata de schimb a monedei euro

17

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 270/08

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2204/2002 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru ocuparea forței de muncă (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

24

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2008/C 270/12 | Aviz de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii | 26 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 270/13 | Ajutor de Stat — România — Ajutor de Stat C 39/08 (ex N 148/08) — Ajutor pentru formare în favoarea Ford Craiova — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 29 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2008/C 270/12

Aviz de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii

26

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 270/13

Ajutor de Stat — România — Ajutor de Stat C 39/08 (ex N 148/08) — Ajutor pentru formare în favoarea Ford Craiova — Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 270/14

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor asupra deciziei Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal (2008/49/CE)

(2008/C 270/01)

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, și

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, în special articolul 41,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

1.   INTRODUCERE

Sistemul de informare al pieței interne

| 1. | Sistemul de informare al pieței interne („IMI”) este un instrument din domeniul tehnologiei informației care permite autorităților competente din statele membre să schimbe informații în cadrul procesului de punere în aplicare a legislației care reglementează piața internă. IMI este finanțat prin programul „IDABC” (furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică europene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni) (1). |
| --- | --- |

1.

Sistemul de informare al pieței interne („IMI”) este un instrument din domeniul tehnologiei informației care permite autorităților competente din statele membre să schimbe informații în cadrul procesului de punere în aplicare a legislației care reglementează piața internă. IMI este finanțat prin programul „IDABC” (furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică europene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni) (1).

| 2. | IMI este conceput ca un sistem general pentru sprijinirea domeniilor multiple ale legislației care reglementează piața internă și se preconizează extinderea utilizării acestuia pentru sprijinirea, în viitor, a mai multor domenii legislative. Inițial, IMI va fi utilizat pentru sprijinirea dispozițiilor privind asistența reciprocă din Directiva 2005/36/CE („Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale”) (2). Din decembrie 2009, IMI va fi utilizat, de asemenea, pentru sprijinirea dispozițiilor privind cooperarea administrativă din Directiva 2006/123/CE („Directiva privind serviciile”) (3). |
| --- | --- |

2.

IMI este conceput ca un sistem general pentru sprijinirea domeniilor multiple ale legislației care reglementează piața internă și se preconizează extinderea utilizării acestuia pentru sprijinirea, în viitor, a mai multor domenii legislative. Inițial, IMI va fi utilizat pentru sprijinirea dispozițiilor privind asistența reciprocă din Directiva 2005/36/CE („Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale”) (2). Din decembrie 2009, IMI va fi utilizat, de asemenea, pentru sprijinirea dispozițiilor privind cooperarea administrativă din Directiva 2006/123/CE („Directiva privind serviciile”) (3).

Avizul Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor și implicarea AEPD

| 3. | În primăvara anului 2007, Comisia Europeană a solicitat avizul Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor („WP29”) în ceea ce privește evaluarea implicațiilor IMI asupra protecției datelor. WP29 și-a dat avizul asupra aspectelor referitoare la IMI privind protecția datelor la 20 septembrie 2007 (4). Avizul WP29 a susținut planurile Comisiei de a adopta o decizie pentru reglementarea aspectelor referitoare la IMI privind protecția datelor și reprezintă un temei juridic mai concret pentru schimbul de date în cadrul IMI. |
| --- | --- |

3.

În primăvara anului 2007, Comisia Europeană a solicitat avizul Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor („WP29”) în ceea ce privește evaluarea implicațiilor IMI asupra protecției datelor. WP29 și-a dat avizul asupra aspectelor referitoare la IMI privind protecția datelor la 20 septembrie 2007 (4). Avizul WP29 a susținut planurile Comisiei de a adopta o decizie pentru reglementarea aspectelor referitoare la IMI privind protecția datelor și reprezintă un temei juridic mai concret pentru schimbul de date în cadrul IMI.

| 4. | AEPD salută solicitarea de către Comisie a avizului WP29 înaintea elaborării deciziei privind IMI. AEPD a participat activ la activitatea subgrupului care se ocupă de IMI și susține concluziile avizului formulat de WP29. Aceasta salută, de asemenea, consultarea informală de către Comisie a AEPD înaintea adoptării deciziei privind IMI. Acest fapt a dat posibilitatea de a formula, deja, sugestii înaintea adoptării, ceea ce era necesar în special datorită faptului că procedura respectivă se referea chiar la o decizie a Comisiei și nu la o propunere a Comisiei urmată de o procedură legislativă care să implice Consiliul și Parlamentul European. |
| --- | --- |

4.

AEPD salută solicitarea de către Comisie a avizului WP29 înaintea elaborării deciziei privind IMI. AEPD a participat activ la activitatea subgrupului care se ocupă de IMI și susține concluziile avizului formulat de WP29. Aceasta salută, de asemenea, consultarea informală de către Comisie a AEPD înaintea adoptării deciziei privind IMI. Acest fapt a dat posibilitatea de a formula, deja, sugestii înaintea adoptării, ceea ce era necesar în special datorită faptului că procedura respectivă se referea chiar la o decizie a Comisiei și nu la o propunere a Comisiei urmată de o procedură legislativă care să implice Consiliul și Parlamentul European.

Decizia 2008/49/CE a Comisiei

| 5. | La 12 decembrie 2007, Comisia a adoptat Decizia 2008/49/CE privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal („Decizia IMI”). Decizia a luat în considerare anumite recomandări formulate de către AEPD și de către WP29. Aceasta a precizat, de asemenea, temeiul juridic. |
| --- | --- |

5.

La 12 decembrie 2007, Comisia a adoptat Decizia 2008/49/CE privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal („Decizia IMI”). Decizia a luat în considerare anumite recomandări formulate de către AEPD și de către WP29. Aceasta a precizat, de asemenea, temeiul juridic.

Opinii generale ale AEPD privind IMI

| 6. | Opiniile generale ale AEPD privind IMI sunt pozitive. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor ale acestuia. Un asemenea sistem simplificat poate îmbunătăți eficiența cooperării, dar poate contribui, de asemenea, la asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Sistemul poate face acestea prin oferirea unui cadru clar privind informațiile care pot fi schimbate, cu cine și în ce condiții. |
| --- | --- |

6.

Opiniile generale ale AEPD privind IMI sunt pozitive. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor ale acestuia. Un asemenea sistem simplificat poate îmbunătăți eficiența cooperării, dar poate contribui, de asemenea, la asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Sistemul poate face acestea prin oferirea unui cadru clar privind informațiile care pot fi schimbate, cu cine și în ce condiții.

| 7. | Cu toate acestea, crearea unui sistem electronic centralizat prezintă, de asemenea, anumite riscuri. Acestea includ, în primul rând, faptul că, în scopul unei cooperări eficiente, mai multe date ar putea fi partajate și într-un câmp mai larg decât este strict necesar și că aceste date, incluzând date potențial învechite și inexacte, pot rămâne în sistemul electronic mai mult decât este necesar. Securitatea unei baze de date accesibile utilizatorilor din 27 de state membre este, de asemenea, o chestiune delicată, întrucât siguranța sistemului este determinată de cea mai slabă verigă din rețea. |
| --- | --- |

7.

Cu toate acestea, crearea unui sistem electronic centralizat prezintă, de asemenea, anumite riscuri. Acestea includ, în primul rând, faptul că, în scopul unei cooperări eficiente, mai multe date ar putea fi partajate și într-un câmp mai larg decât este strict necesar și că aceste date, incluzând date potențial învechite și inexacte, pot rămâne în sistemul electronic mai mult decât este necesar. Securitatea unei baze de date accesibile utilizatorilor din 27 de state membre este, de asemenea, o chestiune delicată, întrucât siguranța sistemului este determinată de cea mai slabă verigă din rețea.

| 8. | De aceea, este foarte important ca aspectele legate de protecția datelor să fie abordate într-un act legislativ comunitar cu caracter obligatoriu, cât se poate de complet și de lipsit de ambiguități. |
| --- | --- |

8.

De aceea, este foarte important ca aspectele legate de protecția datelor să fie abordate într-un act legislativ comunitar cu caracter obligatoriu, cât se poate de complet și de lipsit de ambiguități.

Delimitarea clară a domeniului de aplicare a IMI

| 9. | AEPD salută faptul că Comisia definește și delimitează clar domeniul de aplicare a IMI, cu o anexă care cuprinde actele comunitare relevante pe baza cărora se poate face schimbul de informații. Acestea includ în prezent numai Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale și Directiva privind serviciile; totuși, în viitor se așteaptă extinderea domeniului de aplicare a IMI. În momentul în care va fi adoptată o nouă legislație care cuprinde dispoziții referitoare la schimbul de informații în cadrul utilizării IMI, se va proceda la actualizarea simultană a anexei. AEPD salută această tehnică întrucât (i) delimitează clar domeniul de aplicare a IMI; și (ii) asigură transparența; concomitent cu (iii) asigurarea flexibilității pentru cazul în care IMI va fi utilizat în viitor pentru schimburi de informații suplimentare. Aceasta asigură, de asemenea, că niciun schimb de informații nu poate fi realizat prin intermediul IMI (i) fără a dispune de un temei juridic adecvat în legislația specifică pieței interne care să permită sau să impună schimbul de informații; și (ii) fără a include o trimitere la respectivul temei juridic în anexa la Decizia IMI. |
| --- | --- |

9.

AEPD salută faptul că Comisia definește și delimitează clar domeniul de aplicare a IMI, cu o anexă care cuprinde actele comunitare relevante pe baza cărora se poate face schimbul de informații. Acestea includ în prezent numai Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale și Directiva privind serviciile; totuși, în viitor se așteaptă extinderea domeniului de aplicare a IMI. În momentul în care va fi adoptată o nouă legislație care cuprinde dispoziții referitoare la schimbul de informații în cadrul utilizării IMI, se va proceda la actualizarea simultană a anexei. AEPD salută această tehnică întrucât (i) delimitează clar domeniul de aplicare a IMI; și (ii) asigură transparența; concomitent cu (iii) asigurarea flexibilității pentru cazul în care IMI va fi utilizat în viitor pentru schimburi de informații suplimentare. Aceasta asigură, de asemenea, că niciun schimb de informații nu poate fi realizat prin intermediul IMI (i) fără a dispune de un temei juridic adecvat în legislația specifică pieței interne care să permită sau să impună schimbul de informații; și (ii) fără a include o trimitere la respectivul temei juridic în anexa la Decizia IMI.

Principalele preocupări privind Decizia IMI

| 10. | Totuși, AEPD nu este mulțumită (i) de alegerea temeiului juridic al Deciziei IMI, ceea ce înseamnă că Decizia IMI are în prezent un temei juridic incert (a se vedea secțiunea 2 a prezentului aviz); și (ii) de faptul că un număr de dispoziții necesare care reglementează în detaliu aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor nu sunt încorporate în document (a se vedea secțiunea 3 a avizului). |
| --- | --- |

10.

Totuși, AEPD nu este mulțumită (i) de alegerea temeiului juridic al Deciziei IMI, ceea ce înseamnă că Decizia IMI are în prezent un temei juridic incert (a se vedea secțiunea 2 a prezentului aviz); și (ii) de faptul că un număr de dispoziții necesare care reglementează în detaliu aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor nu sunt încorporate în document (a se vedea secțiunea 3 a avizului).

| 11. | În mod regretabil, în practică, soluția adoptată de Comisie face ca, în mod contrar așteptărilor AEPD și WP29, Decizia IMI să nu reglementeze în acest moment în mod exhaustiv toate aspectele majore referitoare la IMI privind protecția datelor, inclusiv, mai ales, maniera în care operatorii comuni partajează responsabilitatea privind obligația de notificare și acordă drepturi de acces persoanelor vizate, sau aspectele practice specifice privind proporționalitatea. AEPD își exprimă, de asemenea, regretul că nu există o cerință specifică pentru Comisie de a publica întrebările predefinite și câmpurile de date pe site-ul său web, fapt care ar duce la creșterea nivelului de transparență și de certitudine juridică. |
| --- | --- |

11.

În mod regretabil, în practică, soluția adoptată de Comisie face ca, în mod contrar așteptărilor AEPD și WP29, Decizia IMI să nu reglementeze în acest moment în mod exhaustiv toate aspectele majore referitoare la IMI privind protecția datelor, inclusiv, mai ales, maniera în care operatorii comuni partajează responsabilitatea privind obligația de notificare și acordă drepturi de acces persoanelor vizate, sau aspectele practice specifice privind proporționalitatea. AEPD își exprimă, de asemenea, regretul că nu există o cerință specifică pentru Comisie de a publica întrebările predefinite și câmpurile de date pe site-ul său web, fapt care ar duce la creșterea nivelului de transparență și de certitudine juridică.

2.   TEMEIUL JURIDIC AL DECIZIEI IMI

Decizia IDABC

| 12. | Temeiul juridic al Deciziei IMI, astfel cum este precizat în textul acesteia, este Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni („Decizia IDABC”) (5), în special articolul 4. |
| --- | --- |

12.

Temeiul juridic al Deciziei IMI, astfel cum este precizat în textul acesteia, este Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni („Decizia IDABC”) (5), în special articolul 4.

| 13. | Decizia IDABC în sine este un instrument în cadrul Titlului XV din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”): Rețelele transeuropene. Articolul 154 din Tratatul CE prevede că Comunitatea contribuie la crearea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectoarele infrastructurilor de transporturi, telecomunicații și energie. O astfel de acțiune urmărește să favorizeze interconectarea și interoperabilitatea rețelelor naționale, precum și accesul la aceste rețele. Articolul 155 enumeră măsurile pe care Comunitatea le poate adopta în acest cadru. Acestea sunt (i) orientările; (ii) orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice; (iii) precum și susținerea proiectelor. Decizia IDABC se bazează pe articolul 156 alineatul (1), care reglementează procedura de adoptare. |
| --- | --- |

13.

Decizia IDABC în sine este un instrument în cadrul Titlului XV din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”): Rețelele transeuropene. Articolul 154 din Tratatul CE prevede că Comunitatea contribuie la crearea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectoarele infrastructurilor de transporturi, telecomunicații și energie. O astfel de acțiune urmărește să favorizeze interconectarea și interoperabilitatea rețelelor naționale, precum și accesul la aceste rețele. Articolul 155 enumeră măsurile pe care Comunitatea le poate adopta în acest cadru. Acestea sunt (i) orientările; (ii) orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice; (iii) precum și susținerea proiectelor. Decizia IDABC se bazează pe articolul 156 alineatul (1), care reglementează procedura de adoptare.

| 14. | Articolul 4 din Decizia IDABC stabilește inter alia că Comunitatea pune în aplicare proiecte de interes comun. Respectivele proiecte trebuie să fie incluse într-un program de lucru deschis iar implementarea trebuie să fie în concordanță cu principiile cuprinse în articolele 6 și 7 din Decizia IDABC. Respectivele principii încurajează, în primul rând, o largă participare, prevăd o procedură solidă și imparțială și o standardizare tehnică. Acestea au drept scop, de asemenea, asigurarea fiabilității economice și a fezabilității proiectelor. |
| --- | --- |

14.

Articolul 4 din Decizia IDABC stabilește inter alia că Comunitatea pune în aplicare proiecte de interes comun. Respectivele proiecte trebuie să fie incluse într-un program de lucru deschis iar implementarea trebuie să fie în concordanță cu principiile cuprinse în articolele 6 și 7 din Decizia IDABC. Respectivele principii încurajează, în primul rând, o largă participare, prevăd o procedură solidă și imparțială și o standardizare tehnică. Acestea au drept scop, de asemenea, asigurarea fiabilității economice și a fezabilității proiectelor.

Directiva privind serviciile și Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale

| 15. | Conform explicațiilor anterioare, în stadiul inițial, Sistemul de informare al pieței interne este utilizat pentru schimbul de date cu caracter personal în contextul a două directive:






  — | Directiva privind serviciile și |
| --- | --- | --- |

15.

Conform explicațiilor anterioare, în stadiul inițial, Sistemul de informare al pieței interne este utilizat pentru schimbul de date cu caracter personal în contextul a două directive:

—

Directiva privind serviciile și

| — | Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale. |
| --- | --- |

—

Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale.

| 16. | Articolul 34 alineatul (1) din Directiva privind serviciile prevede un temei juridic specific pentru crearea unui sistem electronic pentru schimbul de informații între statele membre, ca o măsură adiacentă în sensul directivei. Articolul 34 alineatul (1) prevede: „Comisia, în cooperare cu statele membre, instituie un sistem electronic pentru schimbul de informații între statele membre, luând în considerare sistemele de informații existente”. |
| --- | --- |

16.

Articolul 34 alineatul (1) din Directiva privind serviciile prevede un temei juridic specific pentru crearea unui sistem electronic pentru schimbul de informații între statele membre, ca o măsură adiacentă în sensul directivei. Articolul 34 alineatul (1) prevede: „Comisia, în cooperare cu statele membre, instituie un sistem electronic pentru schimbul de informații între statele membre, luând în considerare sistemele de informații existente”.

| 17. | Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale nu prevede un sistem electronic specific pentru schimbul de informații, dar solicită în mod clar ca schimbul de informații să se facă în conformitate cu anumite dispoziții ale acesteia. Dispozițiile relevante care instituie schimbul de informații includ articolul 56 din directivă, prin care se solicită autorităților competente ale statelor membre să lucreze în strânsă colaborare și să își acorde asistență reciprocă pentru a facilita punerea în aplicare a directivei. Articolul 56 al doilea alineat dispune că anumite informații sensibile sunt prelucrate în condițiile respectării legislației privind protecția datelor. Mai mult, articolul 8 prevede, de asemenea, explicit că autoritățile competente din statul membru gazdă pot solicita autorităților competente din statul membru de stabilire orice informații pertinente privind legalitatea stabilirii și buna conduită a prestatorului, precum și absența unor sancțiuni disciplinare sau penale cu caracter profesional. În cele din urmă, articolul 51 alineatul (2) prevede că, în cazul unor îndoieli justificate, statul membru gazdă poate solicita autorităților competente ale unui stat membru confirmarea autenticității certificatelor și titlurile de calificare și formare profesională. |
| --- | --- |

17.

Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale nu prevede un sistem electronic specific pentru schimbul de informații, dar solicită în mod clar ca schimbul de informații să se facă în conformitate cu anumite dispoziții ale acesteia. Dispozițiile relevante care instituie schimbul de informații includ articolul 56 din directivă, prin care se solicită autorităților competente ale statelor membre să lucreze în strânsă colaborare și să își acorde asistență reciprocă pentru a facilita punerea în aplicare a directivei. Articolul 56 al doilea alineat dispune că anumite informații sensibile sunt prelucrate în condițiile respectării legislației privind protecția datelor. Mai mult, articolul 8 prevede, de asemenea, explicit că autoritățile competente din statul membru gazdă pot solicita autorităților competente din statul membru de stabilire orice informații pertinente privind legalitatea stabilirii și buna conduită a prestatorului, precum și absența unor sancțiuni disciplinare sau penale cu caracter profesional. În cele din urmă, articolul 51 alineatul (2) prevede că, în cazul unor îndoieli justificate, statul membru gazdă poate solicita autorităților competente ale unui stat membru confirmarea autenticității certificatelor și titlurile de calificare și formare profesională.

Necesitatea unui temei juridic adecvat pentru dispozițiile privind protecția datelor

| 18. | Protecția datelor cu caracter personal este recunoscută ca un drept fundamental prin articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii și în jurisprudență pe baza articolului 8 al Convenției Europene a Drepturilor Omului („CEDO”). |
| --- | --- |

18.

Protecția datelor cu caracter personal este recunoscută ca un drept fundamental prin articolul 8 al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii și în jurisprudență pe baza articolului 8 al Convenției Europene a Drepturilor Omului („CEDO”).

| 19. | În conformitate cu articolul 1 al acesteia, Decizia IMI specifică funcțiile, drepturile și obligațiile actorilor IMI și ale utilizatorilor IMI față de cerințele privind protecția datelor. AEPD înțelege din considerentul 7 că Decizia IMI este văzută ca o precizare a cadrului comunitar general de protecție a datelor în conformitate cu Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aceasta se ocupă în mod specific cu definirea operatorilor și a responsabilităților acestora, cu perioadele de păstrare a datelor și cu drepturile persoanelor vizate. Astfel, Decizia IMI se ocupă cu limitările/caracteristicile drepturilor fundamentale și are drept scop specificarea drepturilor subiective ale cetățenilor. |
| --- | --- |

19.

În conformitate cu articolul 1 al acesteia, Decizia IMI specifică funcțiile, drepturile și obligațiile actorilor IMI și ale utilizatorilor IMI față de cerințele privind protecția datelor. AEPD înțelege din considerentul 7 că Decizia IMI este văzută ca o precizare a cadrului comunitar general de protecție a datelor în conformitate cu Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Aceasta se ocupă în mod specific cu definirea operatorilor și a responsabilităților acestora, cu perioadele de păstrare a datelor și cu drepturile persoanelor vizate. Astfel, Decizia IMI se ocupă cu limitările/caracteristicile drepturilor fundamentale și are drept scop specificarea drepturilor subiective ale cetățenilor.

| 20. | Pe baza jurisprudenței în temeiul CEDO, ar trebui să nu existe nicio îndoială în ceea ce privește statutul juridic al dispozițiilor care restricționează drepturi fundamentale. Respectivele dispoziții trebuie incluse într-un instrument juridic, pe baza Tratatului CE, care poate fi invocat în fața unui judecător. În caz contrar, rezultatul ar fi incertitudinea juridică pentru persoana vizată, întrucât aceasta nu se poate prevala de faptul că poate invoca normele în fața unei instanțe. |
| --- | --- |

20.

Pe baza jurisprudenței în temeiul CEDO, ar trebui să nu existe nicio îndoială în ceea ce privește statutul juridic al dispozițiilor care restricționează drepturi fundamentale. Respectivele dispoziții trebuie incluse într-un instrument juridic, pe baza Tratatului CE, care poate fi invocat în fața unui judecător. În caz contrar, rezultatul ar fi incertitudinea juridică pentru persoana vizată, întrucât aceasta nu se poate prevala de faptul că poate invoca normele în fața unei instanțe.

| 21. | Chestiunea certitudinii juridice este și mai acută în condițiile în care, în conformitate cu Tratatul CE, judecătorii naționali vor fi primii care vor putea decide, în mod discreționar, ce valoare acordă Deciziei IMI. Acest lucru ar putea conduce la diferite rezultate în diferite state membre și chiar în cadrul aceluiași stat membru. Această incertitudine juridică nu este acceptabilă. |
| --- | --- |

21.

Chestiunea certitudinii juridice este și mai acută în condițiile în care, în conformitate cu Tratatul CE, judecătorii naționali vor fi primii care vor putea decide, în mod discreționar, ce valoare acordă Deciziei IMI. Acest lucru ar putea conduce la diferite rezultate în diferite state membre și chiar în cadrul aceluiași stat membru. Această incertitudine juridică nu este acceptabilă.

| 22. | Absența unei (siguranțe privind) soluții juridice ar fi, în orice caz, contrarie articolului 6 din CEDO, care prevede dreptul la un proces echitabil, precum și jurisprudenței cu privire la acest articol Într-o asemenea situație, Comunitatea nu și-ar respecta obligațiile prevăzute la articolul 6 din Tratatului privind Uniunea Europeană („TUE”), care solicită Uniunii să respecte drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO. |
| --- | --- |

22.

Absența unei (siguranțe privind) soluții juridice ar fi, în orice caz, contrarie articolului 6 din CEDO, care prevede dreptul la un proces echitabil, precum și jurisprudenței cu privire la acest articol Într-o asemenea situație, Comunitatea nu și-ar respecta obligațiile prevăzute la articolul 6 din Tratatului privind Uniunea Europeană („TUE”), care solicită Uniunii să respecte drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO.

Imperfecțiunile temeiului juridic ales

| 23. | AEPD este profund îngrijorată de faptul că, prin alegerea articolului 4 din Decizia IDABC drept temei juridic al deciziei, persoanele care au elaborat decizia Comisiei s-ar putea să nu fi întrunit condițiile certitudinii juridice evidențiate mai sus. AEPD enumeră în continuare următoarele elemente care ar putea ridica semne de întrebare privind caracterul adecvat al alegerii temeiului juridic al Deciziei IMI:






  — | Cadrul Titlului XV din Tratatul CE, Rețelele Transeuropene. În conformitate cu acest cadru, Comunitatea Europeană poate contribui la crearea acestor rețele, pentru ca cetățeanul european să beneficieze de transporturi, telecomunicații și energie mai bune, mai sigure și mai ieftine (6). Nu este sigur dacă acest cadru se referă și la rețele între administrațiile publice, necesare pentru punerea în aplicare a actelor legislative, cum este cazul IMI. |
| --- | --- | --- |

23.

AEPD este profund îngrijorată de faptul că, prin alegerea articolului 4 din Decizia IDABC drept temei juridic al deciziei, persoanele care au elaborat decizia Comisiei s-ar putea să nu fi întrunit condițiile certitudinii juridice evidențiate mai sus. AEPD enumeră în continuare următoarele elemente care ar putea ridica semne de întrebare privind caracterul adecvat al alegerii temeiului juridic al Deciziei IMI:

—

Cadrul Titlului XV din Tratatul CE, Rețelele Transeuropene. În conformitate cu acest cadru, Comunitatea Europeană poate contribui la crearea acestor rețele, pentru ca cetățeanul european să beneficieze de transporturi, telecomunicații și energie mai bune, mai sigure și mai ieftine (6). Nu este sigur dacă acest cadru se referă și la rețele între administrațiile publice, necesare pentru punerea în aplicare a actelor legislative, cum este cazul IMI.

| — | Măsurile prevăzute în cadrul Titlului XV din Tratatul CE (articolul 155). Astfel cum a fost menționat anterior, acestea sunt (i) orientările; (ii) orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice; (iii) precum și susținerea proiectelor. Cu toate că articolul nu este foarte clar — „orice acțiune” poate însemna orice — respectiva listă de posibile acțiuni sugerează că obiectivele Titlului XV vor fi atinse, în primul rând, prin măsuri nelegislative. AEPD evidențiază faptul că, în acest context, termenul „orice acțiune” se referă în special la armonizarea standardelor tehnice. |
| --- | --- |

—

Măsurile prevăzute în cadrul Titlului XV din Tratatul CE (articolul 155). Astfel cum a fost menționat anterior, acestea sunt (i) orientările; (ii) orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice; (iii) precum și susținerea proiectelor. Cu toate că articolul nu este foarte clar — „orice acțiune” poate însemna orice — respectiva listă de posibile acțiuni sugerează că obiectivele Titlului XV vor fi atinse, în primul rând, prin măsuri nelegislative. AEPD evidențiază faptul că, în acest context, termenul „orice acțiune” se referă în special la armonizarea standardelor tehnice.

| — | Articolul 4 din Decizia IDABC are drept scop implementarea proiectelor de interes comun menționate în programul de lucru deschis. Sistemul IMI a fost creat și finanțat pe baza acestui program de lucru. Totuși, AEPD nu este convinsă că articolul 4 poate fi utilizat drept temei juridic pentru normele privind protecția datelor, obligatorii pentru actorii IMI și care să prevadă drepturi subiective pentru cetățeni. |
| --- | --- |

—

Articolul 4 din Decizia IDABC are drept scop implementarea proiectelor de interes comun menționate în programul de lucru deschis. Sistemul IMI a fost creat și finanțat pe baza acestui program de lucru. Totuși, AEPD nu este convinsă că articolul 4 poate fi utilizat drept temei juridic pentru normele privind protecția datelor, obligatorii pentru actorii IMI și care să prevadă drepturi subiective pentru cetățeni.

| — | Articolele 6 și 7 din Decizia IDABC — la care se face trimitere la articolul 4 — stabilesc principiile pentru implementarea proiectelor de interes comun. Aceste principii se referă la participare, procedură și standardizare tehnică, precum și la fiabilitatea economică și la fezabilitatea proiectelor. Acestea nu au nimic în comun cu principiile privind protecția datelor, nici cu alte principii comparabile de drept public. |
| --- | --- |

—

Articolele 6 și 7 din Decizia IDABC — la care se face trimitere la articolul 4 — stabilesc principiile pentru implementarea proiectelor de interes comun. Aceste principii se referă la participare, procedură și standardizare tehnică, precum și la fiabilitatea economică și la fezabilitatea proiectelor. Acestea nu au nimic în comun cu principiile privind protecția datelor, nici cu alte principii comparabile de drept public.

| — | Procedura Deciziei IDABC: În conformitate cu considerentul 30 al deciziei, măsurile de implementare ar trebui să fie adoptate în conformitate cu decizia Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7). Aceasta presupune implicarea unui comitet de comitologie cu reprezentanți ai statelor membre. Considerentele Deciziei IMI nu se referă la nicio implicare a unui asemenea comitet. Din cunoștințele pe care le avem, nu a fost implicat un asemenea comitet. |
| --- | --- |

—

Procedura Deciziei IDABC: În conformitate cu considerentul 30 al deciziei, măsurile de implementare ar trebui să fie adoptate în conformitate cu decizia Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7). Aceasta presupune implicarea unui comitet de comitologie cu reprezentanți ai statelor membre. Considerentele Deciziei IMI nu se referă la nicio implicare a unui asemenea comitet. Din cunoștințele pe care le avem, nu a fost implicat un asemenea comitet.

| — | Un alt punct specific este că Decizia IMI se adresează statelor membre. Pentru acest motiv și în ciuda trimiterilor din Decizia IMI la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și a menționării Comisiei la articolul 6 ca un actor IMI, Decizia IMI nu se poate referi la prelucrarea datelor cu caracter personal de către însăși Comisia. |
| --- | --- |

—

Un alt punct specific este că Decizia IMI se adresează statelor membre. Pentru acest motiv și în ciuda trimiterilor din Decizia IMI la Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și a menționării Comisiei la articolul 6 ca un actor IMI, Decizia IMI nu se poate referi la prelucrarea datelor cu caracter personal de către însăși Comisia.

Posibile soluții pentru remedierea imperfecțiunilor temeiului juridic ales

| 24. | Decizia IMI necesită un temei juridic solid, din motivele menționate anterior. Există îndoieli serioase cu privire la îndeplinirea cerinței de certitudine juridică de către temeiul juridic al Deciziei IMI. AEPD recomandă ca Comisia să reanalizeze acest temei juridic și să caute soluții pentru remedierea imperfecțiunilor temeiului juridic ales, având drept posibilă consecință înlocuirea Decizia IMI cu un instrument juridic care îndeplinește cerința de certitudine juridică. |
| --- | --- |

24.

Decizia IMI necesită un temei juridic solid, din motivele menționate anterior. Există îndoieli serioase cu privire la îndeplinirea cerinței de certitudine juridică de către temeiul juridic al Deciziei IMI. AEPD recomandă ca Comisia să reanalizeze acest temei juridic și să caute soluții pentru remedierea imperfecțiunilor temeiului juridic ales, având drept posibilă consecință înlocuirea Decizia IMI cu un instrument juridic care îndeplinește cerința de certitudine juridică.

| 25. | În acest context, cea mai adecvată soluție ar putea fi posibilitatea de adoptare a unui instrument juridic separat pentru sistemul IMI, de către Consiliu și de către Parlamentul European, similar Sistemului de Informații Schengen, Sistemului de informații privind vizele sau altei baze de date TI de scară largă. |
| --- | --- |

25.

În acest context, cea mai adecvată soluție ar putea fi posibilitatea de adoptare a unui instrument juridic separat pentru sistemul IMI, de către Consiliu și de către Parlamentul European, similar Sistemului de Informații Schengen, Sistemului de informații privind vizele sau altei baze de date TI de scară largă.

| 26. | AEPS sugerează să se analizeze această opțiune. Acest instrument juridic aparte ar putea trata, în acest caz, funcțiile, drepturile și obligațiile actorilor și utilizatorilor IMI aferente cerințelor privind protecția datelor (obiectul definit în Decizia IMI) și, de asemenea, alte cerințe referitoare la crearea și funcționarea sistemului IMI. |
| --- | --- |

26.

AEPS sugerează să se analizeze această opțiune. Acest instrument juridic aparte ar putea trata, în acest caz, funcțiile, drepturile și obligațiile actorilor și utilizatorilor IMI aferente cerințelor privind protecția datelor (obiectul definit în Decizia IMI) și, de asemenea, alte cerințe referitoare la crearea și funcționarea sistemului IMI.

| 27. | O a doua opțiune ar putea fi găsirea unui temei juridic în diferitele instrumente privind piața internă. Atât timp cât Decizia IMI se aplică schimburilor de date cu caracter personal în contextul Directivei privind serviciile, ar trebui analizat în continuare dacă această directivă în sine — în special articolul 34 — poate asigura temeiul juridic necesar. Atât timp cât Decizia IMI se aplică schimburilor de date cu caracter personal în contextul Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale, ar putea funcționa la fel de bine o abordare similară: un temei juridic specific și clar poate fi creat, de asemenea, chiar prin modificarea directivei. |
| --- | --- |

27.

O a doua opțiune ar putea fi găsirea unui temei juridic în diferitele instrumente privind piața internă. Atât timp cât Decizia IMI se aplică schimburilor de date cu caracter personal în contextul Directivei privind serviciile, ar trebui analizat în continuare dacă această directivă în sine — în special articolul 34 — poate asigura temeiul juridic necesar. Atât timp cât Decizia IMI se aplică schimburilor de date cu caracter personal în contextul Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale, ar putea funcționa la fel de bine o abordare similară: un temei juridic specific și clar poate fi creat, de asemenea, chiar prin modificarea directivei.

| 28. | În ceea ce privește legislația nouă în domeniul pieței interne, care poate necesita, în viitor, realizarea de schimburi de informații între autoritățile competente din statele membre, este posibilă adoptarea de fiecare dată aunui temei juridic specific în cadrul unei asemenea noi legislații specifice. |
| --- | --- |

28.

În ceea ce privește legislația nouă în domeniul pieței interne, care poate necesita, în viitor, realizarea de schimburi de informații între autoritățile competente din statele membre, este posibilă adoptarea de fiecare dată aunui temei juridic specific în cadrul unei asemenea noi legislații specifice.

3.   OBSERVAȚII REFERITOARE LA CONȚINUTUL DECIZIEI IMI

| 29. | În această secțiune a avizului, AEPD comentează dispozițiile care reglementează aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor, astfel cum sunt incluse în Decizia IMI. Sugestiile AEPD pot fi incluse într-un instrument juridic nou care să înlocuiască Decizia IMI în conformitate cu propunerile anterioare. Totuși, în absența unui asemenea instrument nou, sugestiile ar putea fi incluse chiar în Decizia IMI, după modificarea acesteia. |
| --- | --- |

29.

În această secțiune a avizului, AEPD comentează dispozițiile care reglementează aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor, astfel cum sunt incluse în Decizia IMI. Sugestiile AEPD pot fi incluse într-un instrument juridic nou care să înlocuiască Decizia IMI în conformitate cu propunerile anterioare. Totuși, în absența unui asemenea instrument nou, sugestiile ar putea fi incluse chiar în Decizia IMI, după modificarea acesteia.

| 30. | Mai mult, anumite sugestii pot fi puse deja în aplicare de către actorii IMI, fără modificarea deciziei. AEPD se așteaptă ca Comisia să ia în considerare recomandările făcute în cadrul prezentului aviz cel puțin la nivel operațional, în măsura în care acestea se referă la activitățile Comisiei ca actor IMI, care fac, prin urmare, obiectul supravegherii de către AEPD. |
| --- | --- |

30.

Mai mult, anumite sugestii pot fi puse deja în aplicare de către actorii IMI, fără modificarea deciziei. AEPD se așteaptă ca Comisia să ia în considerare recomandările făcute în cadrul prezentului aviz cel puțin la nivel operațional, în măsura în care acestea se referă la activitățile Comisiei ca actor IMI, care fac, prin urmare, obiectul supravegherii de către AEPD.

Articolul 2 — Câmpuri predefinite de date transparență și proporționalitate

| 31. | AEPD salută publicarea de către Comisie pe site-ul IMI a primului set de întrebări predefinite și a altor câmpuri de date. Acestea se referă la schimbul de informații în conformitate cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale. |
| --- | --- |

31.

AEPD salută publicarea de către Comisie pe site-ul IMI a primului set de întrebări predefinite și a altor câmpuri de date. Acestea se referă la schimbul de informații în conformitate cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale.

| 32. | Pentru a face ca această bună practică să devină o obligație clară pentru Comisie și, prin aceasta, să se asigure și să se îmbunătățească în continuare transparența, AEPD recomandă ca un instrument juridic pentru IMI să prevadă o obligație pentru Comisie de a publica întrebările predefinite și alte câmpuri de date pe site-ul web al IMI. |
| --- | --- |

32.

Pentru a face ca această bună practică să devină o obligație clară pentru Comisie și, prin aceasta, să se asigure și să se îmbunătățească în continuare transparența, AEPD recomandă ca un instrument juridic pentru IMI să prevadă o obligație pentru Comisie de a publica întrebările predefinite și alte câmpuri de date pe site-ul web al IMI.

| 33. | În ceea ce privește proporționalitatea, un instrument juridic pentru IMI ar trebui să menționeze faptul că întrebările predefinite și alte câmpuri de date trebuie să fie adecvate, relevante și rezonabile. În plus, AEPD are două recomandări specifice în ceea ce privește proporționalitatea:






  — | O mențiune clară că nu se intenționează utilizarea în mod obișnuit a IMI pentru verificarea antecedentelor personalului calificat migrant și a furnizorilor de servicii, ci numai în cazul în care legislația aplicabilă permite acest lucru și acolo unde există suspiciuni întemeiate în ceea ce privește (i) autenticitatea informațiilor furnizate autorității competente în statul membru gazdă de către furnizorul de servicii migrant; sau (ii) eligibilitatea acestuia de a se stabili sau de a-și exercita profesia în statul membru gazdă. |
| --- | --- | --- |

33.

În ceea ce privește proporționalitatea, un instrument juridic pentru IMI ar trebui să menționeze faptul că întrebările predefinite și alte câmpuri de date trebuie să fie adecvate, relevante și rezonabile. În plus, AEPD are două recomandări specifice în ceea ce privește proporționalitatea:

—

O mențiune clară că nu se intenționează utilizarea în mod obișnuit a IMI pentru verificarea antecedentelor personalului calificat migrant și a furnizorilor de servicii, ci numai în cazul în care legislația aplicabilă permite acest lucru și acolo unde există suspiciuni întemeiate în ceea ce privește (i) autenticitatea informațiilor furnizate autorității competente în statul membru gazdă de către furnizorul de servicii migrant; sau (ii) eligibilitatea acestuia de a se stabili sau de a-și exercita profesia în statul membru gazdă.

| — | În scopul minimizării transmiterii inutile de date sensibile dar care nu sunt întotdeauna relevante, o dispoziție care să prevadă că ori de câte ori nu este strict necesar să se transmită informații curente din cazierul judiciar, întrebările predefinite și răspunsurile de pe interfața IMI nu ar trebui să includă o cerere de cazier judiciar și ar trebui formulate diferit, astfel încât să se minimizeze partajarea datelor sensibile. De exemplu, pentru o autoritate competentă a unui stat gazdă poate fi suficientă cunoașterea faptului că un avocat migrant este înregistrat legal și este membru al baroului din țara sa de origine și nu trebuie să cunoască faptul că în cazierul judiciar al persoanei respective este înregistrată o infracțiune rutieră, dacă aceasta nu îl împiedică să exercite profesiunea de avocat în țara sa de origine. |
| --- | --- |

—

În scopul minimizării transmiterii inutile de date sensibile dar care nu sunt întotdeauna relevante, o dispoziție care să prevadă că ori de câte ori nu este strict necesar să se transmită informații curente din cazierul judiciar, întrebările predefinite și răspunsurile de pe interfața IMI nu ar trebui să includă o cerere de cazier judiciar și ar trebui formulate diferit, astfel încât să se minimizeze partajarea datelor sensibile. De exemplu, pentru o autoritate competentă a unui stat gazdă poate fi suficientă cunoașterea faptului că un avocat migrant este înregistrat legal și este membru al baroului din țara sa de origine și nu trebuie să cunoască faptul că în cazierul judiciar al persoanei respective este înregistrată o infracțiune rutieră, dacă aceasta nu îl împiedică să exercite profesiunea de avocat în țara sa de origine.

Articolul 3 alineatul (2) — controlul comun și alocarea comună a responsabilităților

| 34. | Alocarea responsabilităților prevăzută la articolul 3 din Decizia IMI este neclară și ambiguă. AEPD recunoaște faptul că se poate să nu fie fezabil să se desemneze în mod specific în Decizia IMI fiecare operație de prelucrare în parte și să se aloce responsabilitatea pentru fiecare dintre acestea Comisiei sau unei anumite autorități competente într-un anumit stat membru. Totuși, cel puțin în ceea ce privește cele mai importante obligații ale unui operator referitoare la protecția datelor, ar fi trebuit trasate anumite orientări în cadrul Deciziei IMI. |
| --- | --- |

34.

Alocarea responsabilităților prevăzută la articolul 3 din Decizia IMI este neclară și ambiguă. AEPD recunoaște faptul că se poate să nu fie fezabil să se desemneze în mod specific în Decizia IMI fiecare operație de prelucrare în parte și să se aloce responsabilitatea pentru fiecare dintre acestea Comisiei sau unei anumite autorități competente într-un anumit stat membru. Totuși, cel puțin în ceea ce privește cele mai importante obligații ale unui operator referitoare la protecția datelor, ar fi trebuit trasate anumite orientări în cadrul Deciziei IMI.

| 35. | În special, AEPD recomandă ca un instrument juridic pentru IMI să menționeze că:






  — | fiecare autoritate competentă și coordonatorul IMI reprezintă un operator raportat la propriile activități de prelucrare a datelor în calitate de utilizator al sistemului, |
| --- | --- | --- |

35.

În special, AEPD recomandă ca un instrument juridic pentru IMI să menționeze că:

—

fiecare autoritate competentă și coordonatorul IMI reprezintă un operator raportat la propriile activități de prelucrare a datelor în calitate de utilizator al sistemului,

| — | Comisia nu este un utilizator, ci este operatorul sistemului și este responsabilă, înainte de toate, de operarea tehnică, întreținerea și asigurarea securității globale a sistemului, și că |
| --- | --- |

—

Comisia nu este un utilizator, ci este operatorul sistemului și este responsabilă, înainte de toate, de operarea tehnică, întreținerea și asigurarea securității globale a sistemului, și că

| — | actorii IMI partajează responsabilitățile în ceea ce privește obligația de notificare, precum și acordarea dreptului de acces, opozițiile și rectificările în forma prevăzută în (nou introdusele) alineate, astfel cum este discutat în capitolele de mai jos. |
| --- | --- |

—

actorii IMI partajează responsabilitățile în ceea ce privește obligația de notificare, precum și acordarea dreptului de acces, opozițiile și rectificările în forma prevăzută în (nou introdusele) alineate, astfel cum este discutat în capitolele de mai jos.

Notificarea persoanelor vizate

| 36. | AEPD recomandă ca un nou paragraf să fie adăugat într-un instrument juridic pentru IMI în vederea alocării responsabilităților privind obligația de notificare între operatorii comuni ca urmare a unei abordări „stratificate”. În special, textul ar trebui să menționeze următoarele:






  — | În primul rând, Comisia, pe pagina sa web dedicată IMI, ar trebui să prevadă o notă cuprinzătoare cu privire la protecția vieții private care să includă toate punctele solicitate în conformitate cu articolele 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, exprimate într-un limbaj clar și simplu. AEPD recomandă ca nota să nu acopere numai operațiunile de prelucrare limitate ale Comisiei referitoare la datele la care aceasta are acces (date cu caracter personal ale utilizatorilor IMI), ci ar trebui să prevadă, de asemenea, și un anunț general referitor la schimburile de informații între autoritățile competente din diferite state membre, acesta fiind scopul bazei de date. |
| --- | --- | --- |

36.

AEPD recomandă ca un nou paragraf să fie adăugat într-un instrument juridic pentru IMI în vederea alocării responsabilităților privind obligația de notificare între operatorii comuni ca urmare a unei abordări „stratificate”. În special, textul ar trebui să menționeze următoarele:

—

În primul rând, Comisia, pe pagina sa web dedicată IMI, ar trebui să prevadă o notă cuprinzătoare cu privire la protecția vieții private care să includă toate punctele solicitate în conformitate cu articolele 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, exprimate într-un limbaj clar și simplu. AEPD recomandă ca nota să nu acopere numai operațiunile de prelucrare limitate ale Comisiei referitoare la datele la care aceasta are acces (date cu caracter personal ale utilizatorilor IMI), ci ar trebui să prevadă, de asemenea, și un anunț general referitor la schimburile de informații între autoritățile competente din diferite state membre, acesta fiind scopul bazei de date.

| — | În al doilea rând, în plus, fiecare autoritate competentă ar trebui să prevadă pe pagina sa de web o notă cu privire la protecția vieții private. Nota cu privire la protecția vieții private ar trebui să includă o trimitere și o legătură către nota Comisiei cu privire la protecția vieții private, precum și alte detalii specifice referitoare la respectiva autoritate sau respectivul stat membru. De exemplu, orice limitări specifice unei țări privind drepturile de acces sau informațiile trebuie să fie prevăzute în aceste note. Obligația de notificare poate fi coordonată de biroul unic de legătură între autoritățile competente dintr-o anumită țară. |
| --- | --- |

—

În al doilea rând, în plus, fiecare autoritate competentă ar trebui să prevadă pe pagina sa de web o notă cu privire la protecția vieții private. Nota cu privire la protecția vieții private ar trebui să includă o trimitere și o legătură către nota Comisiei cu privire la protecția vieții private, precum și alte detalii specifice referitoare la respectiva autoritate sau respectivul stat membru. De exemplu, orice limitări specifice unei țări privind drepturile de acces sau informațiile trebuie să fie prevăzute în aceste note. Obligația de notificare poate fi coordonată de biroul unic de legătură între autoritățile competente dintr-o anumită țară.

| — | În al treilea și ultimul rând, cel mai târziu la momentul încărcării datelor cu caracter personal și, cu excepția cazului în care se poate aplica o restricție, ar trebui notificate în mod direct, de asemenea, persoanele vizate, prin intermediul altor mijloace decât nota cu privire la protecția vieții private de pe site-ul web. O abordare recomandată poate fi includerea unei referințe succinte la IMI și a unei legături către notele relevante cu privire la protecția vieții private de pe internet în orice corespondență pe care autoritatea competentă o poartă cu persoana vizată (de obicei migrantul furnizor de servicii sau persoană calificată). |
| --- | --- |

—

În al treilea și ultimul rând, cel mai târziu la momentul încărcării datelor cu caracter personal și, cu excepția cazului în care se poate aplica o restricție, ar trebui notificate în mod direct, de asemenea, persoanele vizate, prin intermediul altor mijloace decât nota cu privire la protecția vieții private de pe site-ul web. O abordare recomandată poate fi includerea unei referințe succinte la IMI și a unei legături către notele relevante cu privire la protecția vieții private de pe internet în orice corespondență pe care autoritatea competentă o poartă cu persoana vizată (de obicei migrantul furnizor de servicii sau persoană calificată).

Dreptul de acces, opoziția și rectificarea

| 37. | AEPD recomandă, de asemenea, să se introducă un nou alineat, pentru:






  — | a indica cui trebuie să adreseze persoanele vizate cererile lor de acces, opoziția sau solicitările de rectificare, |
| --- | --- | --- |

37.

AEPD recomandă, de asemenea, să se introducă un nou alineat, pentru:

—

a indica cui trebuie să adreseze persoanele vizate cererile lor de acces, opoziția sau solicitările de rectificare,

| — | a indica ce autoritate competentă va deține competența de a decide cu privire la respectivele solicitări, și |
| --- | --- |

—

a indica ce autoritate competentă va deține competența de a decide cu privire la respectivele solicitări, și

| — | a prevedea o procedură de urmat pentru cazul în care persoana vizată trimite cererea unui actor IMI care nu deține competența de a decide cu privire la respectivele solicitări. |
| --- | --- |

—

a prevedea o procedură de urmat pentru cazul în care persoana vizată trimite cererea unui actor IMI care nu deține competența de a decide cu privire la respectivele solicitări.

| 38. | Mai mult, ar trebui specificat faptul că Comisia poate să furnizeze acces numai la datele la care însăși Comisia are acces legitim. În consecință, Comisia nu va avea obligația de a furniza acces la schimbul de informații între autoritățile competente. Dacă o persoana vizată adresează, totuși, Comisiei o asemenea cerere, Comisia trebuie să direcționeze persoana vizată, fără întârziere nejustificată, către autoritățile care dețin accesul la informații și să consilieze persoana vizată în consecință. |
| --- | --- |

38.

Mai mult, ar trebui specificat faptul că Comisia poate să furnizeze acces numai la datele la care însăși Comisia are acces legitim. În consecință, Comisia nu va avea obligația de a furniza acces la schimbul de informații între autoritățile competente. Dacă o persoana vizată adresează, totuși, Comisiei o asemenea cerere, Comisia trebuie să direcționeze persoana vizată, fără întârziere nejustificată, către autoritățile care dețin accesul la informații și să consilieze persoana vizată în consecință.

Articolul 4 — Păstrarea datelor cu caracter personal ale persoanelor care fac obiectul schimburilor de informații

| 39. | Articolul 4 alineatul (1) din Decizia IMI prevede o perioadă de stocare a datelor de șase luni de la „încheierea oficială” a schimbului de informații. |
| --- | --- |

39.

Articolul 4 alineatul (1) din Decizia IMI prevede o perioadă de stocare a datelor de șase luni de la „încheierea oficială” a schimbului de informații.

| 40. | AEPD înțelege că autoritățile competente pot avea nevoie de o anumită flexibilitate în ceea ce privește păstrarea datelor datorită faptului că, în afara întrebării inițiale și a răspunsului inițial, pot fi întrebări noi referitoare la același caz între autoritățile competente. Într-adevăr, pe parcursul pregătirii avizului WP29, Comisia a explicat că procedurile administrative în cadrul cărora pot fi necesare schimburi de informații sunt finalizate, de obicei, în termen de două luni și că perioada de păstrare de șase luni a fost prevăzută pentru a acorda flexibilitate pentru orice întârzieri neașteptate. |
| --- | --- |

40.

AEPD înțelege că autoritățile competente pot avea nevoie de o anumită flexibilitate în ceea ce privește păstrarea datelor datorită faptului că, în afara întrebării inițiale și a răspunsului inițial, pot fi întrebări noi referitoare la același caz între autoritățile competente. Într-adevăr, pe parcursul pregătirii avizului WP29, Comisia a explicat că procedurile administrative în cadrul cărora pot fi necesare schimburi de informații sunt finalizate, de obicei, în termen de două luni și că perioada de păstrare de șase luni a fost prevăzută pentru a acorda flexibilitate pentru orice întârzieri neașteptate.

| 41. | Acestea fiind spuse, și pe baza explicațiilor Comisiei, AEPD își exprimă îndoiala cu privire la legitimitatea păstrării datelor în IMI pentru alte șase luni după încheierea oficială a schimbului de informații. În consecință, AEPD recomandă ca termenul de șase luni aferent ștergerii automate ar trebui să înceapă de la data la care autoritatea solicitantă își contactează pentru prima dată omologul în orice schimb specific de informații. Într-adevăr, o abordare mai bună ar fi să se stabilească data aferentă ștergerii automate în funcție de diferitele tipuri de informații schimbate (calculând întotdeauna termenele de la momentul începerii schimbului). De exemplu, în condițiile în care o perioadă de păstrare de șase luni poate fi adecvată pentru schimbul de informații în conformitate cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale, s-ar putea ca perioada respectivă să nu fie în mod necesar adecvată pentru alte schimburi de informații în viitoarea legislație privind piața internă. |
| --- | --- |

41.

Acestea fiind spuse, și pe baza explicațiilor Comisiei, AEPD își exprimă îndoiala cu privire la legitimitatea păstrării datelor în IMI pentru alte șase luni după încheierea oficială a schimbului de informații. În consecință, AEPD recomandă ca termenul de șase luni aferent ștergerii automate ar trebui să înceapă de la data la care autoritatea solicitantă își contactează pentru prima dată omologul în orice schimb specific de informații. Într-adevăr, o abordare mai bună ar fi să se stabilească data aferentă ștergerii automate în funcție de diferitele tipuri de informații schimbate (calculând întotdeauna termenele de la momentul începerii schimbului). De exemplu, în condițiile în care o perioadă de păstrare de șase luni poate fi adecvată pentru schimbul de informații în conformitate cu Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale, s-ar putea ca perioada respectivă să nu fie în mod necesar adecvată pentru alte schimburi de informații în viitoarea legislație privind piața internă.

| 42. | De asemenea, EPD adaugă că, în cazul în care recomandările sale nu ar fi luate în considerare, ar trebui, cel puțin, să fie clarificat ce se înțelege prin „încheierea oficială” a unui schimb de informații. În special, ar trebui să se asigure că nicio dată nu poate rămâne în baza de date mai mult decât este necesar, din simplul motiv că o autoritate competentă nu este capabilă să „închidă cazul”. |
| --- | --- |

42.

De asemenea, EPD adaugă că, în cazul în care recomandările sale nu ar fi luate în considerare, ar trebui, cel puțin, să fie clarificat ce se înțelege prin „încheierea oficială” a unui schimb de informații. În special, ar trebui să se asigure că nicio dată nu poate rămâne în baza de date mai mult decât este necesar, din simplul motiv că o autoritate competentă nu este capabilă să „închidă cazul”.

| 43. | Mai mult, AEPD recomandă ca, la al doilea alineat al articolului 4, să fie inversată logica ștergere-păstrare. Comisia ar trebui să soluționeze solicitările de ștergere în termen de 10 zile lucrătoare în orice situație, indiferent dacă cealaltă autoritate competentă în cadrul schimbului de informații ar dori sau nu să păstreze informația în IMI. Totuși, ar trebui să existe un mecanism automat pentru notificarea celeilaltei autorități competente menționate, astfel încât aceasta să nu piardă datele și să poată, dacă dorește acest lucru, să descarce sau să tipărească informațiile și să le stocheze în scopuri proprii în afara IMI și în condițiile propriilor norme de protecție a datelor. O perioadă de notificare de zece zile pare să fie rezonabilă atât ca termen minim cât și ca termen maxim. Comisia ar trebui numai să poată șterge informațiile înaintea acestui termen de zece zile dacă ambele autorități confirmă intenția lor în acest sens. |
| --- | --- |

43.

Mai mult, AEPD recomandă ca, la al doilea alineat al articolului 4, să fie inversată logica ștergere-păstrare. Comisia ar trebui să soluționeze solicitările de ștergere în termen de 10 zile lucrătoare în orice situație, indiferent dacă cealaltă autoritate competentă în cadrul schimbului de informații ar dori sau nu să păstreze informația în IMI. Totuși, ar trebui să existe un mecanism automat pentru notificarea celeilaltei autorități competente menționate, astfel încât aceasta să nu piardă datele și să poată, dacă dorește acest lucru, să descarce sau să tipărească informațiile și să le stocheze în scopuri proprii în afara IMI și în condițiile propriilor norme de protecție a datelor. O perioadă de notificare de zece zile pare să fie rezonabilă atât ca termen minim cât și ca termen maxim. Comisia ar trebui numai să poată șterge informațiile înaintea acestui termen de zece zile dacă ambele autorități confirmă intenția lor în acest sens.

Măsuri de securitate

| 44. | AEPD recomandă, de asemenea, să se specifice că măsurile de securitate, luate fie de către Comisie, fie de către autoritățile competente, ar trebui să fie luate în conformitate cu cele mai bune practici din statele membre. |
| --- | --- |

44.

AEPD recomandă, de asemenea, să se specifice că măsurile de securitate, luate fie de către Comisie, fie de către autoritățile competente, ar trebui să fie luate în conformitate cu cele mai bune practici din statele membre.

Supravegherea comună

| 45. | Întrucât schimbul de informații în cadrul IMI face obiectul a numeroase legislații naționale în domeniul protecției datelor și supravegherii a numeroase autorități naționale pentru protecția datelor (în plus față de aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și de autoritatea de supraveghere a AEPD în ceea ce privește anumite aspecte referitoare la operațiile de prelucrare), AEPD recomandă că un instrument juridic pentru IMI ar trebui să prevadă, de asemenea, dispoziții clare care să faciliteze supravegherea comună a IMI de către diferitele autorități de protecție a datelor implicate. Supravegherea comună ar putea fi modelată în același mod ca în cazul instrumentelor juridice privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (8). |
| --- | --- |

45.

Întrucât schimbul de informații în cadrul IMI face obiectul a numeroase legislații naționale în domeniul protecției datelor și supravegherii a numeroase autorități naționale pentru protecția datelor (în plus față de aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și de autoritatea de supraveghere a AEPD în ceea ce privește anumite aspecte referitoare la operațiile de prelucrare), AEPD recomandă că un instrument juridic pentru IMI ar trebui să prevadă, de asemenea, dispoziții clare care să faciliteze supravegherea comună a IMI de către diferitele autorități de protecție a datelor implicate. Supravegherea comună ar putea fi modelată în același mod ca în cazul instrumentelor juridice privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) (8).

4.   CONCLUZII

| 46. | AEPS susține obiectivele Comisiei de a elabora un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele acestuia privind protecția datelor. |
| --- | --- |

46.

AEPS susține obiectivele Comisiei de a elabora un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele acestuia privind protecția datelor.

| 47. | Decizia IMI necesită un temei juridic solid, din motivele menționate anterior. AEPD recomandă ca Comisia să reanalizeze alegerea temeiului juridic și să caute soluții pentru remedierea imperfecțiunilor temeiului juridic ales, având drept posibilă consecință înlocuirea Deciziei IMI cu un instrument juridic care să îndeplinească cerința de certitudine juridică. |
| --- | --- |

47.

Decizia IMI necesită un temei juridic solid, din motivele menționate anterior. AEPD recomandă ca Comisia să reanalizeze alegerea temeiului juridic și să caute soluții pentru remedierea imperfecțiunilor temeiului juridic ales, având drept posibilă consecință înlocuirea Deciziei IMI cu un instrument juridic care să îndeplinească cerința de certitudine juridică.

| 48. | Ca o soluție de ultimă instanță, AEPD sugerează analizarea posibilității de adoptare a unui instrument juridic separat pentru sistemul IMI, la nivelul Consiliului și al Parlamentului European, similar Sistemului de Informații Schengen, Sistemului de informații privind vizele sau altei baze de date TI de scară largă. |
| --- | --- |

48.

Ca o soluție de ultimă instanță, AEPD sugerează analizarea posibilității de adoptare a unui instrument juridic separat pentru sistemul IMI, la nivelul Consiliului și al Parlamentului European, similar Sistemului de Informații Schengen, Sistemului de informații privind vizele sau altei baze de date TI de scară largă.

| 49. | În mod alternativ, s-ar putea analiza dacă articolul 34 din Directiva privind serviciile și dispozițiile similare care trebuie adoptate încă referitor la alte acte legislative privind piața internă ar putea furniza temeiul juridic necesar. |
| --- | --- |

49.

În mod alternativ, s-ar putea analiza dacă articolul 34 din Directiva privind serviciile și dispozițiile similare care trebuie adoptate încă referitor la alte acte legislative privind piața internă ar putea furniza temeiul juridic necesar.

| 50. | În plus, avizul oferă un număr de sugestii referitoare la dispozițiile ce reglementează aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor care să fie incluse într-un instrument juridic nou care să înlocuiască Decizia IMI astfel cum s-a propus anterior sau, în absența unui asemenea instrument nou, să fie incluse chiar în Decizia IMI, după modificarea acesteia. |
| --- | --- |

50.

În plus, avizul oferă un număr de sugestii referitoare la dispozițiile ce reglementează aspectele referitoare la IMI privind protecția datelor care să fie incluse într-un instrument juridic nou care să înlocuiască Decizia IMI astfel cum s-a propus anterior sau, în absența unui asemenea instrument nou, să fie incluse chiar în Decizia IMI, după modificarea acesteia.

| 51. | Multe dintre aceste sugestii pot fi puse deja în aplicare de actorii IMI, fără modificarea deciziei. AEPD așteaptă ca Comisia să ia în considerare, în limita posibilului, recomandările făcute în prezentul aviz, cel puțin la nivel operațional, în măsura în care acestea se referă la activitățile Comisiei ca actor IMI. |
| --- | --- |

51.

Multe dintre aceste sugestii pot fi puse deja în aplicare de actorii IMI, fără modificarea deciziei. AEPD așteaptă ca Comisia să ia în considerare, în limita posibilului, recomandările făcute în prezentul aviz, cel puțin la nivel operațional, în măsura în care acestea se referă la activitățile Comisiei ca actor IMI.

| 52. | Aceste recomandări se referă la transparență și proporționalitate, control comun și alocarea responsabilităților, notificarea persoanelor vizate, drepturi de acces, opoziție, precum și rectificare, păstrarea datelor, măsuri de securitate și supraveghere comună. |
| --- | --- |

52.

Aceste recomandări se referă la transparență și proporționalitate, control comun și alocarea responsabilităților, notificarea persoanelor vizate, drepturi de acces, opoziție, precum și rectificare, păstrarea datelor, măsuri de securitate și supraveghere comună.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2008.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  A se vedea punctul 12 din prezentul aviz.

1

(2)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

2

(3)  Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (JO L 376, 27.12.2006, p. 36).

3

(4)  Avizul 7/2007 al WP29 privind aspectele de protecție a datelor referitoare la Sistemul de informare al pieței interne (IMI), WP140.

4

(5)  JO L 144, 30.4.2004, astfel cum a fost rectificat prin JO L 181, 18.5.2004, p. 25.

5

(6)  A se vedea Cartea albă a Comisiei privind creștere economică, competitivitate și ocupare a forței de muncă [COM(93) 700].

6

(7)  JO L 184, 29.12.2006, p. 23.

7

(8)  A se vedea articolele 44-46 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen de a doua generație (SIS II) (JO L 381, 28.12.2006, p. 4) și articolele 60-62 din Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen de a doua generație (SIS II) (JO L 205, 7.8.2007, p. 63).

8

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/8

---

Comunicare a Comisiei — Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale

(2008/C 270/02)

1.   INTRODUCERE

| 1. | Criza financiară mondială s-a accentuat sensibil și a lovit puternic sectorul bancar din UE. Pe lângă problemele specifice, legate în special de piața americană a creditelor ipotecare și de garantarea activelor prin ipoteci sau de pierderile generate de adoptarea de către diferite bănci a unor strategii extrem de riscante, sectorul bancar s-a confruntat în ultimele săptămâni cu o erodare generală a încrederii. Lipsa generală de siguranță cu privire la riscul de credit al diferitelor instituții financiare a secătuit piața împrumuturilor interbancare și a făcut ca accesul la lichidități al instituțiilor financiare să devină tot mai dificil. |
| --- | --- |

1.

Criza financiară mondială s-a accentuat sensibil și a lovit puternic sectorul bancar din UE. Pe lângă problemele specifice, legate în special de piața americană a creditelor ipotecare și de garantarea activelor prin ipoteci sau de pierderile generate de adoptarea de către diferite bănci a unor strategii extrem de riscante, sectorul bancar s-a confruntat în ultimele săptămâni cu o erodare generală a încrederii. Lipsa generală de siguranță cu privire la riscul de credit al diferitelor instituții financiare a secătuit piața împrumuturilor interbancare și a făcut ca accesul la lichidități al instituțiilor financiare să devină tot mai dificil.

| 2. | Situația actuală constituie o amenințare la adresa existenței diferitelor instituții financiare care se confruntă cu dificultăți ca urmare a modelului de afaceri adoptat sau a practicilor lor economice, ale căror carențe sunt scoase în evidență și exacerbate de criza de pe piețele financiare. Pentru ca aceste instituții să redobândească o viabilitate pe termen lung în loc să intre în lichidare, va fi nevoie de o restructurare profundă a operațiunilor pe care le desfășoară. În situația de față, criza afectează în egală măsură instituțiile financiare care sunt în esență solide și ale căror dificultăți sunt exclusiv rezultatul condițiilor generale ale pieței, care au restrâns drastic accesul la lichidități. Pentru a garanta viabilitatea pe termen lung a acestor instituții, este posibil să fie nevoie de o restructurare mai puțin profundă. În orice caz însă, măsurile adoptate de un stat membru pentru a sprijini (anumite) instituții care operează pe piața financiară națională din statul respectiv pot favoriza aceste instituții în detrimentul altora care operează pe teritoriul statului membru în cauză sau în alte state membre. |
| --- | --- |

2.

Situația actuală constituie o amenințare la adresa existenței diferitelor instituții financiare care se confruntă cu dificultăți ca urmare a modelului de afaceri adoptat sau a practicilor lor economice, ale căror carențe sunt scoase în evidență și exacerbate de criza de pe piețele financiare. Pentru ca aceste instituții să redobândească o viabilitate pe termen lung în loc să intre în lichidare, va fi nevoie de o restructurare profundă a operațiunilor pe care le desfășoară. În situația de față, criza afectează în egală măsură instituțiile financiare care sunt în esență solide și ale căror dificultăți sunt exclusiv rezultatul condițiilor generale ale pieței, care au restrâns drastic accesul la lichidități. Pentru a garanta viabilitatea pe termen lung a acestor instituții, este posibil să fie nevoie de o restructurare mai puțin profundă. În orice caz însă, măsurile adoptate de un stat membru pentru a sprijini (anumite) instituții care operează pe piața financiară națională din statul respectiv pot favoriza aceste instituții în detrimentul altora care operează pe teritoriul statului membru în cauză sau în alte state membre.

| 3. | Consiliul ECOFIN a adoptat, în cadrul reuniunii sale din 7 octombrie 2008, concluzii în care se angajează să întreprindă toate măsurile necesare pentru a spori soliditatea și stabilitatea sistemului bancar, cu scopul de a restabili încrederea în sectorul financiar și de a permite reluarea funcționării normale a acestuia. Recapitalizarea unor instituții financiare vulnerabile, relevante la nivel de sistem, a fost recunoscută ca una dintre modalitățile de asigurare a protecției corespunzătoare a intereselor deponenților și a stabilității sistemului. S-a convenit, de asemenea, că decizia privind intervenția publică trebuie adoptată la nivel național, însă într-un mod coordonat și pe baza unui număr de principii comune la nivel comunitar (1). Cu aceeași ocazie, Comisia s-a oferit să emită într-un interval scurt orientări privind cadrul mai larg în care ar putea fi rapid evaluată compatibilitatea schemelor de recapitalizare și de garantare, precum și a cazurilor de aplicare a acestor scheme, cu regimul ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

3.

Consiliul ECOFIN a adoptat, în cadrul reuniunii sale din 7 octombrie 2008, concluzii în care se angajează să întreprindă toate măsurile necesare pentru a spori soliditatea și stabilitatea sistemului bancar, cu scopul de a restabili încrederea în sectorul financiar și de a permite reluarea funcționării normale a acestuia. Recapitalizarea unor instituții financiare vulnerabile, relevante la nivel de sistem, a fost recunoscută ca una dintre modalitățile de asigurare a protecției corespunzătoare a intereselor deponenților și a stabilității sistemului. S-a convenit, de asemenea, că decizia privind intervenția publică trebuie adoptată la nivel național, însă într-un mod coordonat și pe baza unui număr de principii comune la nivel comunitar (1). Cu aceeași ocazie, Comisia s-a oferit să emită într-un interval scurt orientări privind cadrul mai larg în care ar putea fi rapid evaluată compatibilitatea schemelor de recapitalizare și de garantare, precum și a cazurilor de aplicare a acestor scheme, cu regimul ajutoarelor de stat.

| 4. | Având în vederea amploarea crizei, care periclitează în prezent și situația unor bănci în esență solide, gradul înalt de integrare și interdependență a piețelor financiare europene, precum și repercusiunile severe pe care le-ar putea avea posibilul faliment al unei instituții financiare relevante la nivel de sistem, de exacerbare suplimentară a crizei, Comisia admite faptul că statele membre pot considera necesară adoptarea de măsuri corespunzătoare pentru a menține stabilitatea sistemului financiar. Dat fiind caracterul specific al problemelor care afectează în prezent sectorul financiar, este posibil să fie necesară extinderea domeniului de acțiune al acestor măsuri dincolo de stabilizarea instituțiilor financiare individuale și includerea de scheme generale. |
| --- | --- |

4.

Având în vederea amploarea crizei, care periclitează în prezent și situația unor bănci în esență solide, gradul înalt de integrare și interdependență a piețelor financiare europene, precum și repercusiunile severe pe care le-ar putea avea posibilul faliment al unei instituții financiare relevante la nivel de sistem, de exacerbare suplimentară a crizei, Comisia admite faptul că statele membre pot considera necesară adoptarea de măsuri corespunzătoare pentru a menține stabilitatea sistemului financiar. Dat fiind caracterul specific al problemelor care afectează în prezent sectorul financiar, este posibil să fie necesară extinderea domeniului de acțiune al acestor măsuri dincolo de stabilizarea instituțiilor financiare individuale și includerea de scheme generale.

| 5. | Cu toate că aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de soluționare a crizei de pe piețele financiare trebuie să țină seama, în mod corespunzător, de caracterul excepțional al situației actuale, Comisia trebuie să se asigure că astfel de măsuri nu conduc la denaturări inutile ale concurenței între instituțiile financiare care operează pe o piață sau la efecte colaterale negative asupra altor state membre. În acest sens, prezenta comunicare își propune să furnizeze orientări privind criteriile relevante pentru compatibilitatea cu dispozițiile tratatului a schemelor generale de ajutor și a cazurilor individuale de aplicare a acestor scheme, precum și a cazurilor ad hoc cu relevanță sistemică. Aplicând aceste criterii măsurilor adoptate de statele membre, Comisia va interveni cu rapiditatea necesară pentru a garanta siguranța juridică și pentru a restabili încrederea în piețele financiare. |
| --- | --- |

5.

Cu toate că aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de soluționare a crizei de pe piețele financiare trebuie să țină seama, în mod corespunzător, de caracterul excepțional al situației actuale, Comisia trebuie să se asigure că astfel de măsuri nu conduc la denaturări inutile ale concurenței între instituțiile financiare care operează pe o piață sau la efecte colaterale negative asupra altor state membre. În acest sens, prezenta comunicare își propune să furnizeze orientări privind criteriile relevante pentru compatibilitatea cu dispozițiile tratatului a schemelor generale de ajutor și a cazurilor individuale de aplicare a acestor scheme, precum și a cazurilor ad hoc cu relevanță sistemică. Aplicând aceste criterii măsurilor adoptate de statele membre, Comisia va interveni cu rapiditatea necesară pentru a garanta siguranța juridică și pentru a restabili încrederea în piețele financiare.

2.   PRINCIPII GENERALE

| 6. | Ajutoarele de stat acordate întreprinderilor individuale care se confruntă cu dificultăți sunt evaluate, în mod normal, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) și cu Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (2) (denumite în continuare „Orientările S&R”), care prezintă interpretarea, de către Comisie, a dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat cu privire la acest tip de ajutoare. Orientările S&R au o aplicare generală, dar prevăd și anumite criterii specifice pentru sectorul financiar. |
| --- | --- |

6.

Ajutoarele de stat acordate întreprinderilor individuale care se confruntă cu dificultăți sunt evaluate, în mod normal, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) și cu Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (2) (denumite în continuare „Orientările S&R”), care prezintă interpretarea, de către Comisie, a dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat cu privire la acest tip de ajutoare. Orientările S&R au o aplicare generală, dar prevăd și anumite criterii specifice pentru sectorul financiar.

| 7. | În plus, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat, Comisia poate autoriza ajutoarele de stat menite „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. |
| --- | --- |

7.

În plus, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat, Comisia poate autoriza ajutoarele de stat menite „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”.

| 8. | Comisia reiterează faptul că, în conformitate cu jurisprudența și cu practica sa decizională (3), articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat impune o interpretare restrictivă a ceea ce poate fi considerată o perturbare gravă a economiei unui stat membru. |
| --- | --- |

8.

Comisia reiterează faptul că, în conformitate cu jurisprudența și cu practica sa decizională (3), articolul 87 alineatul (3) litera (b) din tratat impune o interpretare restrictivă a ceea ce poate fi considerată o perturbare gravă a economiei unui stat membru.

| 9. | Având în vedere gravitatea crizei actuale de pe piețele financiare și impactul său potențial asupra economiei globale a statelor membre, Comisia consideră că articolul 87 alineatul (3) litera (b) poate fi adoptat, în situația de față, ca temei juridic pentru măsurile de ajutor întreprinse pentru a soluționa această criză sistemică. Acest lucru este valabil, în special, pentru ajutoarele acordate prin intermediul unei scheme generale, accesibile câtorva sau tuturor instituțiilor financiare dintr-un stat membru. În cazul în care autoritățile unui stat membru care sunt responsabile de stabilitatea financiară declară Comisiei că există riscul unei asemenea perturbări grave, acest lucru prezintă o importanță deosebită pentru evaluarea Comisiei. |
| --- | --- |

9.

Având în vedere gravitatea crizei actuale de pe piețele financiare și impactul său potențial asupra economiei globale a statelor membre, Comisia consideră că articolul 87 alineatul (3) litera (b) poate fi adoptat, în situația de față, ca temei juridic pentru măsurile de ajutor întreprinse pentru a soluționa această criză sistemică. Acest lucru este valabil, în special, pentru ajutoarele acordate prin intermediul unei scheme generale, accesibile câtorva sau tuturor instituțiilor financiare dintr-un stat membru. În cazul în care autoritățile unui stat membru care sunt responsabile de stabilitatea financiară declară Comisiei că există riscul unei asemenea perturbări grave, acest lucru prezintă o importanță deosebită pentru evaluarea Comisiei.

| 10. | Nu sunt excluse intervențiile ad hoc ale statelor membre în cazul în care sunt îndeplinite criteriile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b). Atât în cazul schemelor, cât și al intervențiilor ad hoc, cu toate că evaluarea ajutoarelor ar trebuie să respecte principiile generale prevăzute în Orientările S&R adoptate în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, situația actuală poate permite aprobarea de măsuri excepționale — intervenții structurale de urgență, protecția drepturilor terților (de exemplu a creditorilor) și măsuri de salvare care pot eventual să se aplice pentru o perioadă mai lungă de 6 luni. |
| --- | --- |

10.

Nu sunt excluse intervențiile ad hoc ale statelor membre în cazul în care sunt îndeplinite criteriile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b). Atât în cazul schemelor, cât și al intervențiilor ad hoc, cu toate că evaluarea ajutoarelor ar trebuie să respecte principiile generale prevăzute în Orientările S&R adoptate în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, situația actuală poate permite aprobarea de măsuri excepționale — intervenții structurale de urgență, protecția drepturilor terților (de exemplu a creditorilor) și măsuri de salvare care pot eventual să se aplice pentru o perioadă mai lungă de 6 luni.

| 11. | Trebuie subliniat totuși că argumentele anterioare implică faptul că articolul 87 alineatul (3) litera (b) nu poate fi invocat din principiu în situații de criză care afectează alte sectoare individuale dacă nu există un risc comparabil ca aceste crize să aibă un impact imediat asupra întregii economii a unui stat membru. În ceea ce privește sectorul financiar, invocarea acestei dispoziții nu este posibilă decât în situații cu adevărat excepționale, când întreaga funcționare a piețelor financiare este pusă în pericol. |
| --- | --- |

11.

Trebuie subliniat totuși că argumentele anterioare implică faptul că articolul 87 alineatul (3) litera (b) nu poate fi invocat din principiu în situații de criză care afectează alte sectoare individuale dacă nu există un risc comparabil ca aceste crize să aibă un impact imediat asupra întregii economii a unui stat membru. În ceea ce privește sectorul financiar, invocarea acestei dispoziții nu este posibilă decât în situații cu adevărat excepționale, când întreaga funcționare a piețelor financiare este pusă în pericol.

| 12. | Atunci când există o perturbare gravă a economiei unui stat membru astfel cum se descrie mai sus, nu se poate invoca articolul 87 alineatul (3) litera (b) pe o perioadă nedeterminată, ci numai atâta vreme cât situația de criză justifică aplicarea acestuia. |
| --- | --- |

12.

Atunci când există o perturbare gravă a economiei unui stat membru astfel cum se descrie mai sus, nu se poate invoca articolul 87 alineatul (3) litera (b) pe o perioadă nedeterminată, ci numai atâta vreme cât situația de criză justifică aplicarea acestuia.

| 13. | Acest lucru implică necesitatea ca toate schemele generale instituite în temeiul acestui articol, de exemplu sub forma unei scheme de garantare sau de recapitalizare, să fie revizuite periodic și să fie sistate imediat ce situația economică a statului membru în cauză permite acest lucru. Comisia admite faptul că pentru moment nu se poate estima cât timp vor continua dificultățile extraordinare cu care se confruntă în prezent piețele financiare și că poate fi indispensabil, pentru a restabili încrederea, să se sugereze faptul că o măsură va continua să fie aplicată până la încetarea crizei, însă consideră că este necesar, pentru a garanta compatibilitatea oricărei scheme generale cu regimul ajutoarelor de stat, ca statul membru să revizuiască situația cel puțin semestrial și să prezinte un raport Comisiei privind rezultatele analizei respective. |
| --- | --- |

13.

Acest lucru implică necesitatea ca toate schemele generale instituite în temeiul acestui articol, de exemplu sub forma unei scheme de garantare sau de recapitalizare, să fie revizuite periodic și să fie sistate imediat ce situația economică a statului membru în cauză permite acest lucru. Comisia admite faptul că pentru moment nu se poate estima cât timp vor continua dificultățile extraordinare cu care se confruntă în prezent piețele financiare și că poate fi indispensabil, pentru a restabili încrederea, să se sugereze faptul că o măsură va continua să fie aplicată până la încetarea crizei, însă consideră că este necesar, pentru a garanta compatibilitatea oricărei scheme generale cu regimul ajutoarelor de stat, ca statul membru să revizuiască situația cel puțin semestrial și să prezinte un raport Comisiei privind rezultatele analizei respective.

| 14. | În plus, Comisia consideră că instituțiilor financiare care nu dispun de lichidități, dar care altfel sunt în esență solide ar trebui, în absența caracterului excepțional al situației actuale, să li se aplice un tratament diferit decât cel adoptat în cazul instituțiilor financiare caracterizate de probleme endogene. În primul caz, problemele de viabilitate sunt în mod inerent exogene și sunt legate mai degrabă de caracterul extrem al situației actuale de pe piața financiară decât de ineficiență sau de asumarea de riscuri excesive. Prin urmare, denaturările concurenței cauzate de aplicarea schemelor de susținere a viabilității acestor instituții vor fi, în mod normal, mai limitate și vor necesita restructurări mai puțin profunde. În schimb, în cazul altor instituții financiare, care pot fi în mod special afectate de pierderi cauzate, de exemplu, de ineficiență, de gestionarea defectuoasă a activelor și pasivelor sau de strategii riscante, este adecvată aplicarea cadrului normal al ajutoarelor de salvare, iar aceste instituții necesită în special o restructurare profundă, precum și aplicarea de măsuri compensatorii în vederea limitării denaturărilor concurenței (4). În orice caz însă, în absența măsurilor de protecție adecvate, aplicarea schemelor de garantare și recapitalizare poate cauza denaturări grave ale concurenței, având în vedere că acestea ar putea să îi favorizeze în mod necuvenit pe beneficiari în detrimentul concurenților lor sau pot agrava problemele legate de criza de lichidități cu care se confruntă instituțiile financiare situate în alte state membre. |
| --- | --- |

14.

În plus, Comisia consideră că instituțiilor financiare care nu dispun de lichidități, dar care altfel sunt în esență solide ar trebui, în absența caracterului excepțional al situației actuale, să li se aplice un tratament diferit decât cel adoptat în cazul instituțiilor financiare caracterizate de probleme endogene. În primul caz, problemele de viabilitate sunt în mod inerent exogene și sunt legate mai degrabă de caracterul extrem al situației actuale de pe piața financiară decât de ineficiență sau de asumarea de riscuri excesive. Prin urmare, denaturările concurenței cauzate de aplicarea schemelor de susținere a viabilității acestor instituții vor fi, în mod normal, mai limitate și vor necesita restructurări mai puțin profunde. În schimb, în cazul altor instituții financiare, care pot fi în mod special afectate de pierderi cauzate, de exemplu, de ineficiență, de gestionarea defectuoasă a activelor și pasivelor sau de strategii riscante, este adecvată aplicarea cadrului normal al ajutoarelor de salvare, iar aceste instituții necesită în special o restructurare profundă, precum și aplicarea de măsuri compensatorii în vederea limitării denaturărilor concurenței (4). În orice caz însă, în absența măsurilor de protecție adecvate, aplicarea schemelor de garantare și recapitalizare poate cauza denaturări grave ale concurenței, având în vedere că acestea ar putea să îi favorizeze în mod necuvenit pe beneficiari în detrimentul concurenților lor sau pot agrava problemele legate de criza de lichidități cu care se confruntă instituțiile financiare situate în alte state membre.

| 15. | În plus, în conformitate cu principiile generale care stau la baza normelor privind ajutoarele de stat din tratat, care stabilesc ca ajutoarele acordate să nu depășească ceea ce este strict necesar pentru atingerea scopului lor legitim și ca denaturările concurenței să fie evitate sau reduse pe cât posibil, și ținând seama în mod adecvat de situația actuală, toate măsurile generale de sprijin trebuie:






  — | să stabilească cu grijă beneficiarii, pentru a putea realiza în mod eficient obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei, |
| --- | --- | --- |

15.

În plus, în conformitate cu principiile generale care stau la baza normelor privind ajutoarele de stat din tratat, care stabilesc ca ajutoarele acordate să nu depășească ceea ce este strict necesar pentru atingerea scopului lor legitim și ca denaturările concurenței să fie evitate sau reduse pe cât posibil, și ținând seama în mod adecvat de situația actuală, toate măsurile generale de sprijin trebuie:

—

să stabilească cu grijă beneficiarii, pentru a putea realiza în mod eficient obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei,

| — | să fie proporționale cu dificultatea cu care se confruntă, neadoptând alte măsuri decât cele necesare pentru atingerea obiectivului, și |
| --- | --- |

—

să fie proporționale cu dificultatea cu care se confruntă, neadoptând alte măsuri decât cele necesare pentru atingerea obiectivului, și

| — | să fie concepute în așa fel încât să reducă la minimum efectele colaterale negative asupra concurenților, asupra altor sectoare sau altor state membre. |
| --- | --- |

—

să fie concepute în așa fel încât să reducă la minimum efectele colaterale negative asupra concurenților, asupra altor sectoare sau altor state membre.

| 16. | Pentru a menține funcționarea normală a pieței interne, este necesar să fie respectate aceste criterii, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat și libertățile fundamentale consacrate în tratat, inclusiv cu principiul nediscriminării. În evaluarea sa, Comisia va ține cont de următoarele criterii pentru a stabili compatibilitatea măsurilor enumerate în continuare cu regimul ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

16.

Pentru a menține funcționarea normală a pieței interne, este necesar să fie respectate aceste criterii, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat și libertățile fundamentale consacrate în tratat, inclusiv cu principiul nediscriminării. În evaluarea sa, Comisia va ține cont de următoarele criterii pentru a stabili compatibilitatea măsurilor enumerate în continuare cu regimul ajutoarelor de stat.

3.   GARANȚII AFERENTE DATORIILOR INSTITUȚIILOR FINANCIARE

| 17. | În ceea ce privește schemele de garantare care protejează datoriile stabilite printr-o declarație, prin legislație sau printr-un regim contractual, principiile prevăzute mai sus se traduc în următoarele considerente cu caracter general, care trebuie adaptate la circumstanțele speciale ale fiecărui caz individual. |
| --- | --- |

17.

În ceea ce privește schemele de garantare care protejează datoriile stabilite printr-o declarație, prin legislație sau printr-un regim contractual, principiile prevăzute mai sus se traduc în următoarele considerente cu caracter general, care trebuie adaptate la circumstanțele speciale ale fiecărui caz individual.

Criterii de eligibilitate pentru a beneficia de o schemă de garantare

| 18. | În cazul în care unora dintre actorii de pe piață nu li se permite să beneficieze de garanție, se poate produce o denaturare semnificativă a concurenței. Criteriile de eligibilitate a instituțiilor financiare care pot beneficia de acoperire de către o astfel de garanție trebuie să fie obiective, luând în considerare în mod corespunzător rolul acestora în sistemul bancar relevant și în ansamblul economiei, și nediscriminatorii, astfel încât să se evite producerea unor efecte de denaturare excesivă a piețelor învecinate și a pieței interne, în ansamblul său. Conform principiului nediscriminării pe motive de naționalitate, toate instituțiile înființate în statul membru în cauză, inclusiv filialele acestora, care desfășoară activități importante în statul membru respectiv ar trebuie să beneficieze de schemă. |
| --- | --- |

18.

În cazul în care unora dintre actorii de pe piață nu li se permite să beneficieze de garanție, se poate produce o denaturare semnificativă a concurenței. Criteriile de eligibilitate a instituțiilor financiare care pot beneficia de acoperire de către o astfel de garanție trebuie să fie obiective, luând în considerare în mod corespunzător rolul acestora în sistemul bancar relevant și în ansamblul economiei, și nediscriminatorii, astfel încât să se evite producerea unor efecte de denaturare excesivă a piețelor învecinate și a pieței interne, în ansamblul său. Conform principiului nediscriminării pe motive de naționalitate, toate instituțiile înființate în statul membru în cauză, inclusiv filialele acestora, care desfășoară activități importante în statul membru respectiv ar trebuie să beneficieze de schemă.

Domeniul de aplicare material al garanției — tipurile de datorii care fac obiectul acesteia

| 19. | În actualele circumstanțe excepționale, se poate dovedi necesară asigurarea persoanelor care au depozite la instituțiile financiare că nu vor suferi pierderi, astfel încât să se limiteze posibilitatea retragerilor masive efectuate sub imperiul panicii și producerii de efecte colaterale negative nedorite asupra băncilor sănătoase. În principiu, prin urmare, în contextul unei crize sistemice, garanțiile generale care protejează depozitele populației (retail deposits) (și creanțele clienților retail) pot constitui o componentă legitimă a răspunsului oferit de autoritățile publice. |
| --- | --- |

19.

În actualele circumstanțe excepționale, se poate dovedi necesară asigurarea persoanelor care au depozite la instituțiile financiare că nu vor suferi pierderi, astfel încât să se limiteze posibilitatea retragerilor masive efectuate sub imperiul panicii și producerii de efecte colaterale negative nedorite asupra băncilor sănătoase. În principiu, prin urmare, în contextul unei crize sistemice, garanțiile generale care protejează depozitele populației (retail deposits) (și creanțele clienților retail) pot constitui o componentă legitimă a răspunsului oferit de autoritățile publice.

| 20. | În ceea ce privește garanțiile care nu acoperă doar depozitele populației (retail deposits), selectarea tipurilor de datorii și pasive care fac obiectul garanțiilor trebuie să vizeze, pe cât posibil, sursa specifică a problemelor și să se limiteze la ceea ce poate fi considerat necesar pentru a face față aspectelor relevante ale crizei financiare actuale, fiindcă altfel ar putea întârzia procesul de adaptare necesar și ar putea da naștere unui hazard moral dăunător (5). |
| --- | --- |

20.

În ceea ce privește garanțiile care nu acoperă doar depozitele populației (retail deposits), selectarea tipurilor de datorii și pasive care fac obiectul garanțiilor trebuie să vizeze, pe cât posibil, sursa specifică a problemelor și să se limiteze la ceea ce poate fi considerat necesar pentru a face față aspectelor relevante ale crizei financiare actuale, fiindcă altfel ar putea întârzia procesul de adaptare necesar și ar putea da naștere unui hazard moral dăunător (5).

| 21. | Dacă se aplică acest principiu, reducerea împrumuturilor interbancare cauzată de erodarea încrederii între instituțiile financiare poate justifica, la rândul său, garantarea anumitor tipuri de depozite ale marilor clienți (wholesale deposits) și chiar și a instrumentelor de creditare pe termen scurt și mediu, în măsura în care aceste pasive nu sunt deja protejate în mod corespunzător de aranjamente existente între investitori sau prin alte mijloace (6). |
| --- | --- |

21.

Dacă se aplică acest principiu, reducerea împrumuturilor interbancare cauzată de erodarea încrederii între instituțiile financiare poate justifica, la rândul său, garantarea anumitor tipuri de depozite ale marilor clienți (wholesale deposits) și chiar și a instrumentelor de creditare pe termen scurt și mediu, în măsura în care aceste pasive nu sunt deja protejate în mod corespunzător de aranjamente existente între investitori sau prin alte mijloace (6).

| 22. | Justificarea extinderii oricărei garanții la alte tipuri de datorii, care nu intră sub incidența acestui domeniu de aplicare destul de larg, necesită o examinare atentă. |
| --- | --- |

22.

Justificarea extinderii oricărei garanții la alte tipuri de datorii, care nu intră sub incidența acestui domeniu de aplicare destul de larg, necesită o examinare atentă.

| 23. | Astfel de garanții nu ar trebui, în principiu, să includă datorii subordonate („capital de nivel 2”) sau să acopere fără discriminare toate pasivele, întrucât astfel s-ar tinde doar să se garanteze interesele acționarilor și ale altor investitori în capital de risc. În cazul în care se acoperă o astfel de datorie, permițându-se astfel o creștere a capitalului și, prin urmare, a activității de creditare, poate fi necesară aplicarea unor restricții specifice. |
| --- | --- |

23.

Astfel de garanții nu ar trebui, în principiu, să includă datorii subordonate („capital de nivel 2”) sau să acopere fără discriminare toate pasivele, întrucât astfel s-ar tinde doar să se garanteze interesele acționarilor și ale altor investitori în capital de risc. În cazul în care se acoperă o astfel de datorie, permițându-se astfel o creștere a capitalului și, prin urmare, a activității de creditare, poate fi necesară aplicarea unor restricții specifice.

Durata schemei de garantare

| 24. | Durata și domeniul de aplicare ale oricărei scheme de garantare care nu se limitează doar la schemele de garantare pentru depozitele populației trebuie limitate la ceea ce este strict necesar. În conformitate cu principiile generale prevăzute mai sus, ținând seama de faptul că în prezent nu se poate prevedea durata deficiențelor fundamentale ale funcționării piețelor financiare, Comisia consideră că efectuarea la interval de șase luni de către statul membru a unei revizuiri a justificării continuării aplicării schemei și a posibilității efectuării de ajustări pentru a face față evoluției situației piețelor financiare reprezintă un element necesar în ceea ce privește compatibilitatea oricărei scheme generale. Rezultatele acestei revizuiri vor trebui transmise Comisiei. Cu condiția asigurării acestei revizuiri periodice, schema poate fi aprobată, în principiu, pentru o perioadă mai mare de șase luni și de până la doi ani. Această perioadă poate fi prelungită, cu aprobarea Comisiei, atât timp cât criza de pe piețele financiare o impune. În cazul în care schema permite ca garanțiile să continue să acopere datoria relevantă până la o scadență care este ulterioară datei la care expiră perioada de emitere prevăzută în cadrul schemei, ar fi necesare măsuri de garantare suplimentare pentru a preveni denaturarea excesivă a concurenței. Astfel de măsuri de garantare pot include o perioadă de emitere mai scurtă decât cea permisă, în principiu, conform prezentei comunicări, condiții disuasive în ceea ce privește prețurile aplicate și limitări cantitative adecvate ale datoriei acoperite. |
| --- | --- |

24.

Durata și domeniul de aplicare ale oricărei scheme de garantare care nu se limitează doar la schemele de garantare pentru depozitele populației trebuie limitate la ceea ce este strict necesar. În conformitate cu principiile generale prevăzute mai sus, ținând seama de faptul că în prezent nu se poate prevedea durata deficiențelor fundamentale ale funcționării piețelor financiare, Comisia consideră că efectuarea la interval de șase luni de către statul membru a unei revizuiri a justificării continuării aplicării schemei și a posibilității efectuării de ajustări pentru a face față evoluției situației piețelor financiare reprezintă un element necesar în ceea ce privește compatibilitatea oricărei scheme generale. Rezultatele acestei revizuiri vor trebui transmise Comisiei. Cu condiția asigurării acestei revizuiri periodice, schema poate fi aprobată, în principiu, pentru o perioadă mai mare de șase luni și de până la doi ani. Această perioadă poate fi prelungită, cu aprobarea Comisiei, atât timp cât criza de pe piețele financiare o impune. În cazul în care schema permite ca garanțiile să continue să acopere datoria relevantă până la o scadență care este ulterioară datei la care expiră perioada de emitere prevăzută în cadrul schemei, ar fi necesare măsuri de garantare suplimentare pentru a preveni denaturarea excesivă a concurenței. Astfel de măsuri de garantare pot include o perioadă de emitere mai scurtă decât cea permisă, în principiu, conform prezentei comunicări, condiții disuasive în ceea ce privește prețurile aplicate și limitări cantitative adecvate ale datoriei acoperite.

Ajutor limitat la minimum — contribuția sectorului privat

| 25. | Conform principiului general privind ajutoarele de stat, potrivit căruia valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la minimum, statele membre trebuie să ia măsuri adecvate pentru a asigura o contribuție semnificativă din partea beneficiarilor și/sau a sectorului la costul garanției și, atunci când este necesar, la costul intervenției statului în cazul în care trebuie executată garanția. |
| --- | --- |

25.

Conform principiului general privind ajutoarele de stat, potrivit căruia valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la minimum, statele membre trebuie să ia măsuri adecvate pentru a asigura o contribuție semnificativă din partea beneficiarilor și/sau a sectorului la costul garanției și, atunci când este necesar, la costul intervenției statului în cazul în care trebuie executată garanția.

| 26. | Calcularea și componența exacte ale unei astfel de contribuții depind de circumstanțele existente. Comisia consideră că printr-o combinare adecvată a unora sau a tuturor elementelor următoare (7) s-ar respecta cerința privind limitarea la minimum a ajutorului:






  — | schema de garantare trebuie să se bazeze pe o remunerație adecvată din partea instituțiilor financiare beneficiare în mod individual și/sau din partea sectorului financiar în ansamblul său (8). Ținând seama de faptul că este dificil să se stabilească o rată a pieței pentru garanții de această natură și dimensiune în absența unui element de comparație și ținând seama de posibilele greutăți pe care le pot întâmpina beneficiarii, în circumstanțele actuale, în ceea ce privește suportarea sumelor care le-ar putea fi percepute în mod adecvat, cheltuielile legate de acordarea schemei de garantare ar trebui să fie cât mai apropiate de nivelul ce ar putea fi considerat prețul pieței. La asigurarea proporționalității măsurii o contribuție importantă o vor avea mecanismele adecvate de stabilire a prețurilor, care să reflecte gradul de risc variabil și diferitele profiluri și necesități ale beneficiarilor în ceea ce privește creditele, |
| --- | --- | --- |

26.

Calcularea și componența exacte ale unei astfel de contribuții depind de circumstanțele existente. Comisia consideră că printr-o combinare adecvată a unora sau a tuturor elementelor următoare (7) s-ar respecta cerința privind limitarea la minimum a ajutorului:

—

schema de garantare trebuie să se bazeze pe o remunerație adecvată din partea instituțiilor financiare beneficiare în mod individual și/sau din partea sectorului financiar în ansamblul său (8). Ținând seama de faptul că este dificil să se stabilească o rată a pieței pentru garanții de această natură și dimensiune în absența unui element de comparație și ținând seama de posibilele greutăți pe care le pot întâmpina beneficiarii, în circumstanțele actuale, în ceea ce privește suportarea sumelor care le-ar putea fi percepute în mod adecvat, cheltuielile legate de acordarea schemei de garantare ar trebui să fie cât mai apropiate de nivelul ce ar putea fi considerat prețul pieței. La asigurarea proporționalității măsurii o contribuție importantă o vor avea mecanismele adecvate de stabilire a prețurilor, care să reflecte gradul de risc variabil și diferitele profiluri și necesități ale beneficiarilor în ceea ce privește creditele,

| — | în cazul în care trebuie activată garanția, o contribuție suplimentară semnificativă din partea sectorului privat ar putea consta în acoperirea a cel puțin unei părți considerabile a datoriilor rămase contractate de întreprinderea beneficiară (dacă aceasta mai există) sau de către sector, intervenția statelor membre fiind limitată la sumele care depășesc această contribuție, |
| --- | --- |

—

în cazul în care trebuie activată garanția, o contribuție suplimentară semnificativă din partea sectorului privat ar putea consta în acoperirea a cel puțin unei părți considerabile a datoriilor rămase contractate de întreprinderea beneficiară (dacă aceasta mai există) sau de către sector, intervenția statelor membre fiind limitată la sumele care depășesc această contribuție,

| — | Comisia admite faptul că este posibil ca beneficiarii să nu poată plăti imediat integral o remunerație adecvată. Prin urmare, pentru a veni în completarea elementelor enumerate mai sus sau pentru a le substitui parțial, statele membre ar putea avea în vedere aplicarea unei clauze privind mecanismele de recuperare/îmbunătățire a situației financiare conform căreia beneficiarii ar trebui fie să plătească o remunerație suplimentară pentru furnizarea garanției ca atare (în cazul în care nu este necesar să fie activată), fie să ramburseze cel puțin o parte din orice sume plătite de statul membru în cadrul garanției (în cazul în care trebuie executată) de îndată ce sunt în măsură să o facă. |
| --- | --- |

—

Comisia admite faptul că este posibil ca beneficiarii să nu poată plăti imediat integral o remunerație adecvată. Prin urmare, pentru a veni în completarea elementelor enumerate mai sus sau pentru a le substitui parțial, statele membre ar putea avea în vedere aplicarea unei clauze privind mecanismele de recuperare/îmbunătățire a situației financiare conform căreia beneficiarii ar trebui fie să plătească o remunerație suplimentară pentru furnizarea garanției ca atare (în cazul în care nu este necesar să fie activată), fie să ramburseze cel puțin o parte din orice sume plătite de statul membru în cadrul garanției (în cazul în care trebuie executată) de îndată ce sunt în măsură să o facă.

Evitarea denaturărilor excesive ale concurenței

| 27. | Având în vedere faptul că orice schemă de garantare riscă, prin natura sa, să producă efecte negative asupra băncilor care nu beneficiază de aceasta, inclusiv asupra celor din alte state membre, sistemul trebuie să includă mecanisme adecvate de minimizare a unor astfel de denaturări și a potențialului abuz de situațiile preferențiale în care se află beneficiarii ca urmare a unei garanții de stat. Astfel de garanții, care sunt importante și pentru a evita hazardul moral, ar trebui să includă o combinare adecvată a unora sau a tuturor elementelor următoare (9):






  — | constrângeri comportamentale care să asigure faptul că instituțiile financiare beneficiare nu se dezvoltă în mod agresiv în contextul garanției în detrimentul competitorilor care nu beneficiază de o astfel de protecție. Acest lucru se poate realiza, de exemplu, prin:






  — | limitări ale comportamentului comercial, cum ar fi reclame în care să se invoce faptul că banca beneficiară are statut de bancă ce beneficiază de garanții, prețurile practicate sau dezvoltarea domeniului de activitate, de exemplu prin instituirea unui plafon al cotei de piață (10), |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Având în vedere faptul că orice schemă de garantare riscă, prin natura sa, să producă efecte negative asupra băncilor care nu beneficiază de aceasta, inclusiv asupra celor din alte state membre, sistemul trebuie să includă mecanisme adecvate de minimizare a unor astfel de denaturări și a potențialului abuz de situațiile preferențiale în care se află beneficiarii ca urmare a unei garanții de stat. Astfel de garanții, care sunt importante și pentru a evita hazardul moral, ar trebui să includă o combinare adecvată a unora sau a tuturor elementelor următoare (9):

—

constrângeri comportamentale care să asigure faptul că instituțiile financiare beneficiare nu se dezvoltă în mod agresiv în contextul garanției în detrimentul competitorilor care nu beneficiază de o astfel de protecție. Acest lucru se poate realiza, de exemplu, prin:

—

limitări ale comportamentului comercial, cum ar fi reclame în care să se invoce faptul că banca beneficiară are statut de bancă ce beneficiază de garanții, prețurile practicate sau dezvoltarea domeniului de activitate, de exemplu prin instituirea unui plafon al cotei de piață (10),

| — | limitări ale mărimii bilanțului instituțiilor financiare în raport cu un element de comparație adecvat [de exemplu, creșterea produsului intern brut sau a pieței monetare (11)], |
| --- | --- |

—

limitări ale mărimii bilanțului instituțiilor financiare în raport cu un element de comparație adecvat [de exemplu, creșterea produsului intern brut sau a pieței monetare (11)],

| — | interzicerea comportamentului care ar fi incompatibil cu scopul garanției, cum ar fi reachiziționarea de acțiuni de către instituțiile financiare beneficiare sau emiterea unor noi opțiuni pe valori (stock options) pentru personalul de conducere, |
| --- | --- |

—

interzicerea comportamentului care ar fi incompatibil cu scopul garanției, cum ar fi reachiziționarea de acțiuni de către instituțiile financiare beneficiare sau emiterea unor noi opțiuni pe valori (stock options) pentru personalul de conducere,

| — | dispoziții adecvate care să permită statului membru în cauză să aplice aceste constrângeri comportamentale, inclusiv sancțiunea prin care, în caz de nerespectare a condițiilor, instituției financiare beneficiare i se anulează dreptul de a beneficia de protecția oferită de garanție. |
| --- | --- |

—

dispoziții adecvate care să permită statului membru în cauză să aplice aceste constrângeri comportamentale, inclusiv sancțiunea prin care, în caz de nerespectare a condițiilor, instituției financiare beneficiare i se anulează dreptul de a beneficia de protecția oferită de garanție.

Monitorizare prin măsuri de ajustare

| 28. | Comisia consideră că, pentru a evita pe cât posibil denaturările concurenței, schemele de garantare generale trebuie considerate o măsură de urgență temporară necesară pentru a face față simptomelor acute ale actualei crize de pe piețele financiare. Astfel de măsuri nu pot, prin definiție, să reprezinte un răspuns complet la cauzele profunde ale acestei crize legate de deficiențele structurale ale funcționării organizării piețelor financiare sau de problemele specifice ale unor instituții financiare individuale sau legate de o combinație a acestor doi factori. |
| --- | --- |

28.

Comisia consideră că, pentru a evita pe cât posibil denaturările concurenței, schemele de garantare generale trebuie considerate o măsură de urgență temporară necesară pentru a face față simptomelor acute ale actualei crize de pe piețele financiare. Astfel de măsuri nu pot, prin definiție, să reprezinte un răspuns complet la cauzele profunde ale acestei crize legate de deficiențele structurale ale funcționării organizării piețelor financiare sau de problemele specifice ale unor instituții financiare individuale sau legate de o combinație a acestor doi factori.

| 29. | Prin urmare, schemele de garantare trebuie însoțite, în timp util, de măsurile de ajustare necesare pentru întregul sector și/sau de restructurarea sau lichidarea beneficiarilor individuali, în special pentru cei pentru care trebuie executată garanția. |
| --- | --- |

29.

Prin urmare, schemele de garantare trebuie însoțite, în timp util, de măsurile de ajustare necesare pentru întregul sector și/sau de restructurarea sau lichidarea beneficiarilor individuali, în special pentru cei pentru care trebuie executată garanția.

Aplicarea schemei la cazurile individuale

| 30. | Atunci când trebuie să se recurgă la schema de garantare în beneficiul unor instituții financiare individuale, este indispensabil ca, de îndată ce situația piețelor financiare o permite, această măsură de salvare de urgență menită să mențină pe linia de plutire instituția insolvabilă, care duce la o denaturare suplimentară a concurenței, mai mare decât denaturarea care rezultă în urma introducerii generale a schemei, să fie urmată de măsuri adecvate care să ducă la restructurarea sau lichidarea beneficiarului. Prin urmare, este necesară notificarea unui plan de restructurare sau de lichidare pentru beneficiarii plăților acordate în cadrul garanției, care va fi evaluat separat de către Comisie din punct de vedere al respectării normelor în materie de ajutoare de stat (12). |
| --- | --- |

30.

Atunci când trebuie să se recurgă la schema de garantare în beneficiul unor instituții financiare individuale, este indispensabil ca, de îndată ce situația piețelor financiare o permite, această măsură de salvare de urgență menită să mențină pe linia de plutire instituția insolvabilă, care duce la o denaturare suplimentară a concurenței, mai mare decât denaturarea care rezultă în urma introducerii generale a schemei, să fie urmată de măsuri adecvate care să ducă la restructurarea sau lichidarea beneficiarului. Prin urmare, este necesară notificarea unui plan de restructurare sau de lichidare pentru beneficiarii plăților acordate în cadrul garanției, care va fi evaluat separat de către Comisie din punct de vedere al respectării normelor în materie de ajutoare de stat (12).

| 31. | În cadrul evaluării planurilor de restructurare, Comisia va lua în considerare respectarea a următoarelor cerințe:






  — | asigurarea restabilirii viabilității pe termen lung a instituției financiare în cauză, |
| --- | --- | --- |

31.

În cadrul evaluării planurilor de restructurare, Comisia va lua în considerare respectarea a următoarelor cerințe:

—

asigurarea restabilirii viabilității pe termen lung a instituției financiare în cauză,

| — | asigurarea menținerii unui nivel minim al ajutorului, precum și a unei participări private substanțiale la costurile restructurării, |
| --- | --- |

—

asigurarea menținerii unui nivel minim al ajutorului, precum și a unei participări private substanțiale la costurile restructurării,

| — | asigurarea faptului că în urma activării garanției nu se produce o denaturare excesivă a concurenței și nu rezultă beneficii nejustificate. |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că în urma activării garanției nu se produce o denaturare excesivă a concurenței și nu rezultă beneficii nejustificate.

| 32. | Pentru a efectua această evaluare, Comisia se poate baza pe experiența acumulată în urma aplicării în trecut a normelor privind ajutoarele de stat instituțiilor financiare, ținând seama de particularitățile unei crize care a atins dimensiunea necesară pentru a o califica drept o perturbare gravă a economiei statelor membre. |
| --- | --- |

32.

Pentru a efectua această evaluare, Comisia se poate baza pe experiența acumulată în urma aplicării în trecut a normelor privind ajutoarele de stat instituțiilor financiare, ținând seama de particularitățile unei crize care a atins dimensiunea necesară pentru a o califica drept o perturbare gravă a economiei statelor membre.

| 33. | Comisia va lua, de asemenea, în considerare diferența dintre măsurile de ajutor necesare exclusiv în contextul actualului blocaj privind accesul la lichidități al unei instituții în esență solide și asistența furnizată beneficiarilor care suferă și de probleme de solvabilitate structurale, legate, de exemplu, de modelul de afaceri adoptat sau de strategia de investiții aplicată. În principiu, este probabil ca asistența pentru această din urmă categorie de beneficiari să genereze mai multe motive de îngrijorare. |
| --- | --- |

33.

Comisia va lua, de asemenea, în considerare diferența dintre măsurile de ajutor necesare exclusiv în contextul actualului blocaj privind accesul la lichidități al unei instituții în esență solide și asistența furnizată beneficiarilor care suferă și de probleme de solvabilitate structurale, legate, de exemplu, de modelul de afaceri adoptat sau de strategia de investiții aplicată. În principiu, este probabil ca asistența pentru această din urmă categorie de beneficiari să genereze mai multe motive de îngrijorare.

4.   RECAPITALIZAREA INSTITUȚIILOR FINANCIARE

| 34. | O a doua măsură sistemică ca răspuns la actuala criză financiară ar putea fi instituirea unei scheme de recapitalizare care să fie folosită pentru a sprijini instituțiile financiare în esență solide, dar care s-ar putea confrunta cu presiuni ca urmare a condițiilor extreme de pe piețele financiare. Obiectivul ar fi să se asigure fonduri publice pentru a consolida, în mod direct, baza de capital a instituțiilor financiare sau pentru a facilita infuziile de capital privat prin alte metode, astfel încât să se prevină efectele negative la nivel sistemic. |
| --- | --- |

34.

O a doua măsură sistemică ca răspuns la actuala criză financiară ar putea fi instituirea unei scheme de recapitalizare care să fie folosită pentru a sprijini instituțiile financiare în esență solide, dar care s-ar putea confrunta cu presiuni ca urmare a condițiilor extreme de pe piețele financiare. Obiectivul ar fi să se asigure fonduri publice pentru a consolida, în mod direct, baza de capital a instituțiilor financiare sau pentru a facilita infuziile de capital privat prin alte metode, astfel încât să se prevină efectele negative la nivel sistemic.

| 35. | În principiu, argumentele prezentate anterior în legătură cu schema generală de garantare se aplică, mutatis mutandis, și la schemele de recapitalizare. Această afirmație este valabilă în ceea ce privește:






  — | criteriile de eligibilitate obiective și nediscriminatorii, |
| --- | --- | --- |

35.

În principiu, argumentele prezentate anterior în legătură cu schema generală de garantare se aplică, mutatis mutandis, și la schemele de recapitalizare. Această afirmație este valabilă în ceea ce privește:

—

criteriile de eligibilitate obiective și nediscriminatorii,

| — | durata schemei, |
| --- | --- |

—

durata schemei,

| — | limitarea ajutorului la strictul necesar, |
| --- | --- |

—

limitarea ajutorului la strictul necesar,

| — | necesitatea unor măsuri de protecție împotriva eventualelor abuzuri și a denaturării excesive a concurenței, ținând seama de faptul că natura ireversibilă a infuziilor de capital presupune necesitatea prevederii în scheme a unor dispoziții care să permită statului membru să monitorizeze și să asigure respectarea acestor măsuri de protecție și să efectueze, într-o etapă ulterioară, demersurile pentru evitarea denaturărilor excesive ale concurenței, după caz (13), precum și |
| --- | --- |

—

necesitatea unor măsuri de protecție împotriva eventualelor abuzuri și a denaturării excesive a concurenței, ținând seama de faptul că natura ireversibilă a infuziilor de capital presupune necesitatea prevederii în scheme a unor dispoziții care să permită statului membru să monitorizeze și să asigure respectarea acestor măsuri de protecție și să efectueze, într-o etapă ulterioară, demersurile pentru evitarea denaturărilor excesive ale concurenței, după caz (13), precum și

| — | nevoia de recapitalizare ca măsură de urgență pentru a sprijini instituția financiară în perioada de criză, urmată de un plan de restructurare pentru beneficiar, analizat separat de către Comisie, luând în considerare atât distincția între instituțiile financiare în esență solide, afectate numai de restricțiile actuale legate de accesul la lichiditate și beneficiarii care, pe lângă aceasta, au de suferit din cauza unor probleme de solvabilitate cu caracter structural legate de exemplu de un model specific de afaceri sau de o strategie de investiții, cât și impactul acestei distincții asupra gradului necesității de restructurare. |
| --- | --- |

—

nevoia de recapitalizare ca măsură de urgență pentru a sprijini instituția financiară în perioada de criză, urmată de un plan de restructurare pentru beneficiar, analizat separat de către Comisie, luând în considerare atât distincția între instituțiile financiare în esență solide, afectate numai de restricțiile actuale legate de accesul la lichiditate și beneficiarii care, pe lângă aceasta, au de suferit din cauza unor probleme de solvabilitate cu caracter structural legate de exemplu de un model specific de afaceri sau de o strategie de investiții, cât și impactul acestei distincții asupra gradului necesității de restructurare.

| 36. | Caracterul specific al unei măsuri de recapitalizare impune următoarele precizări. |
| --- | --- |

36.

Caracterul specific al unei măsuri de recapitalizare impune următoarele precizări.

| 37. | Eligibilitatea ar trebui să aibă la bază criterii obiective, precum necesitatea de a asigura un nivel suficient de capitalizare în raport cu cerințele de solvabilitate care să nu ducă la un tratament discriminatoriu nejustificat. Evaluarea de către autoritățile de supraveghere financiară a necesității de sprijin ar fi un element pozitiv. |
| --- | --- |

37.

Eligibilitatea ar trebui să aibă la bază criterii obiective, precum necesitatea de a asigura un nivel suficient de capitalizare în raport cu cerințele de solvabilitate care să nu ducă la un tratament discriminatoriu nejustificat. Evaluarea de către autoritățile de supraveghere financiară a necesității de sprijin ar fi un element pozitiv.

| 38. | Infuzia de capital nu trebuie să depășească minimul necesar și nu ar trebui să permită beneficiarului să se implice în strategii comerciale agresive sau să își dezvolte domeniul de activitate și nici nu ar trebui să fie folosită în alte scopuri care ar duce la denaturarea excesivă a concurenței. În acest context, menținerea unor niveluri consolidate minime de solvabilitate și/sau limitarea mărimii totale a bilanțului unei instituții financiare va fi considerată un element pozitiv. Beneficiarii ar trebui să își aducă o contribuție cât mai importantă, în măsura posibilului, având în vedere actuala criză, recurgând la propriile mijloace, inclusiv la participarea sectorului privat (14). |
| --- | --- |

38.

Infuzia de capital nu trebuie să depășească minimul necesar și nu ar trebui să permită beneficiarului să se implice în strategii comerciale agresive sau să își dezvolte domeniul de activitate și nici nu ar trebui să fie folosită în alte scopuri care ar duce la denaturarea excesivă a concurenței. În acest context, menținerea unor niveluri consolidate minime de solvabilitate și/sau limitarea mărimii totale a bilanțului unei instituții financiare va fi considerată un element pozitiv. Beneficiarii ar trebui să își aducă o contribuție cât mai importantă, în măsura posibilului, având în vedere actuala criză, recurgând la propriile mijloace, inclusiv la participarea sectorului privat (14).

| 39. | Intervențiile sub formă de capital în instituțiile financiare trebuie să se facă în condiții de minimizare a valorii ajutorului. În funcție de instrumentul ales (de exemplu: acțiuni, garanții, capital subordonat etc.), statul membru în cauză ar trebui să primească, în principiu, drepturi cu o valoare corespunzătoare contribuției aduse la recapitalizare. Prețul de emisiune al noilor acțiuni trebuie stabilit pe baza unei evaluări a prețului pieței. Pentru a se asigura că sprijinul sectorului public se acordă în schimbul unei contrapartide adecvate, instrumente precum acțiunile preferențiale cu dividende corespunzătoare vor fi privite favorabil. În caz contrar, trebuie avută în vedere posibilitatea introducerii unor mecanisme de recuperare sau a unor clauze privind recuperarea în condițiile îmbunătățirii situației financiare. |
| --- | --- |

39.

Intervențiile sub formă de capital în instituțiile financiare trebuie să se facă în condiții de minimizare a valorii ajutorului. În funcție de instrumentul ales (de exemplu: acțiuni, garanții, capital subordonat etc.), statul membru în cauză ar trebui să primească, în principiu, drepturi cu o valoare corespunzătoare contribuției aduse la recapitalizare. Prețul de emisiune al noilor acțiuni trebuie stabilit pe baza unei evaluări a prețului pieței. Pentru a se asigura că sprijinul sectorului public se acordă în schimbul unei contrapartide adecvate, instrumente precum acțiunile preferențiale cu dividende corespunzătoare vor fi privite favorabil. În caz contrar, trebuie avută în vedere posibilitatea introducerii unor mecanisme de recuperare sau a unor clauze privind recuperarea în condițiile îmbunătățirii situației financiare.

| 40. | Criterii similare se vor aplica în cazul altor măsuri și scheme care au ca scop rezolvarea problemei din perspectiva activelor instituțiilor financiare, ceea ce ar contribui la consolidarea nevoilor de capital ale instituțiilor. În special, atunci când un stat membru cumpără active sau face swap cu active, acesta va trebui să respecte o evaluare care reflectă riscurile subiacente, fără discriminări nejustificate în ceea ce privește vânzătorii. |
| --- | --- |

40.

Criterii similare se vor aplica în cazul altor măsuri și scheme care au ca scop rezolvarea problemei din perspectiva activelor instituțiilor financiare, ceea ce ar contribui la consolidarea nevoilor de capital ale instituțiilor. În special, atunci când un stat membru cumpără active sau face swap cu active, acesta va trebui să respecte o evaluare care reflectă riscurile subiacente, fără discriminări nejustificate în ceea ce privește vânzătorii.

| 41. | Aprobarea schemei de ajutor nu exonerează statul membru de la obligația prezentării Comisiei a unui raport, la intervale de șase luni, cu privire la modul de folosire a schemei și a unor planuri individuale pentru întreprinderile beneficiare în termen de 6 luni de la data intervenției (15). |
| --- | --- |

41.

Aprobarea schemei de ajutor nu exonerează statul membru de la obligația prezentării Comisiei a unui raport, la intervale de șase luni, cu privire la modul de folosire a schemei și a unor planuri individuale pentru întreprinderile beneficiare în termen de 6 luni de la data intervenției (15).

| 42. | Ca și în cazul schemelor de garantare, însă având în vedere caracterul ireversibil intrinsec al măsurilor de recapitalizare, Comisia va efectua evaluarea planurilor de acest tip astfel încât să asigure coerența rezultatelor generale ale recapitalizării în temeiul schemei cu cele ale unei măsuri de recapitalizare adoptate în afara unei scheme de acest tip în conformitate cu principiile Orientărilor S&R, având în vedere trăsăturile specifice care caracterizează criza sistemică de pe piețele financiare. |
| --- | --- |

42.

Ca și în cazul schemelor de garantare, însă având în vedere caracterul ireversibil intrinsec al măsurilor de recapitalizare, Comisia va efectua evaluarea planurilor de acest tip astfel încât să asigure coerența rezultatelor generale ale recapitalizării în temeiul schemei cu cele ale unei măsuri de recapitalizare adoptate în afara unei scheme de acest tip în conformitate cu principiile Orientărilor S&R, având în vedere trăsăturile specifice care caracterizează criza sistemică de pe piețele financiare.

5.   LICHIDAREA CONTROLATĂ A INSTITUȚIILOR FINANCIARE

| 43. | În contextul actualei crize financiare, un stat membru poate opta, de asemenea, pentru efectuarea, în mod controlat, a lichidării anumitor instituții financiare aflate în jurisdicția lui. Lichidarea controlată se poate efectua prin coroborare cu contribuția din fondurile publice, putând fi aplicată în cazuri individuale, fie ca o a doua etapă, după acordarea ajutorului de salvare unei instituții financiare individuale atunci când este clar că aceasta din urmă nu poate fi restructurată cu succes, fie în cadrul unei acțiuni unice. Lichidarea controlată poate fi, de asemenea, o componentă a unei scheme generale de garantare, de exemplu atunci când un stat membru se angajează să înceapă procedura de lichidare a instituțiilor financiare pentru care trebuie activată garanția. |
| --- | --- |

43.

În contextul actualei crize financiare, un stat membru poate opta, de asemenea, pentru efectuarea, în mod controlat, a lichidării anumitor instituții financiare aflate în jurisdicția lui. Lichidarea controlată se poate efectua prin coroborare cu contribuția din fondurile publice, putând fi aplicată în cazuri individuale, fie ca o a doua etapă, după acordarea ajutorului de salvare unei instituții financiare individuale atunci când este clar că aceasta din urmă nu poate fi restructurată cu succes, fie în cadrul unei acțiuni unice. Lichidarea controlată poate fi, de asemenea, o componentă a unei scheme generale de garantare, de exemplu atunci când un stat membru se angajează să înceapă procedura de lichidare a instituțiilor financiare pentru care trebuie activată garanția.

| 44. | În egală măsură, evaluarea unei scheme de acest tip și a măsurilor individuale de lichidare adoptate în temeiul unei astfel de scheme respectă aceleași criterii, mutatis mutandis, ca și cele stabilite anterior pentru schemele de garantare. |
| --- | --- |

44.

În egală măsură, evaluarea unei scheme de acest tip și a măsurilor individuale de lichidare adoptate în temeiul unei astfel de scheme respectă aceleași criterii, mutatis mutandis, ca și cele stabilite anterior pentru schemele de garantare.

| 45. | Caracterul specific al unei măsuri de lichidare necesită următoarele precizări. |
| --- | --- |

45.

Caracterul specific al unei măsuri de lichidare necesită următoarele precizări.

| 46. | În contextul lichidării, se acordă o atenție deosebită minimizării hazardului moral, în special prin excluderea acționarilor și eventual a anumitor tipuri de creditori de la beneficiile oricărui ajutor în contextul procedurii de lichidare controlate. |
| --- | --- |

46.

În contextul lichidării, se acordă o atenție deosebită minimizării hazardului moral, în special prin excluderea acționarilor și eventual a anumitor tipuri de creditori de la beneficiile oricărui ajutor în contextul procedurii de lichidare controlate.

| 47. | Pentru a evita denaturările excesive ale concurenței, faza de lichidare ar trebui să se limiteze la perioada strict necesară pentru lichidarea în bune condiții. Atâta timp cât instituția financiară beneficiară continuă să funcționeze, aceasta nu ar trebui să desfășoare activități noi, ci doar să continue activitățile în derulare. Autorizația de funcționare a băncilor ar trebui retrasă de îndată. |
| --- | --- |

47.

Pentru a evita denaturările excesive ale concurenței, faza de lichidare ar trebui să se limiteze la perioada strict necesară pentru lichidarea în bune condiții. Atâta timp cât instituția financiară beneficiară continuă să funcționeze, aceasta nu ar trebui să desfășoare activități noi, ci doar să continue activitățile în derulare. Autorizația de funcționare a băncilor ar trebui retrasă de îndată.

| 48. | Pentru a asigura că valoarea ajutorului este menținută în limita minimului necesar, având în vedere obiectivul urmărit, trebuie să se ia în considerare faptul că protejarea stabilității financiare în contextul actualelor turbulențe financiare ar putea presupune necesitatea de a rambursa anumiți creditori ai băncii lichidate, recurgându-se la măsuri de ajutor. Criteriile alese pentru selectarea tipurilor de datorii în acest scop ar trebui să respecte aceleași norme ca și în cazul datoriilor care fac obiectul unei scheme de garantare. |
| --- | --- |

48.

Pentru a asigura că valoarea ajutorului este menținută în limita minimului necesar, având în vedere obiectivul urmărit, trebuie să se ia în considerare faptul că protejarea stabilității financiare în contextul actualelor turbulențe financiare ar putea presupune necesitatea de a rambursa anumiți creditori ai băncii lichidate, recurgându-se la măsuri de ajutor. Criteriile alese pentru selectarea tipurilor de datorii în acest scop ar trebui să respecte aceleași norme ca și în cazul datoriilor care fac obiectul unei scheme de garantare.

| 49. | Pentru a se asigura că nu se acordă niciun ajutor cumpărătorilor întregii instituții financiare sau a unei părți a acesteia ori entităților vândute, este important să se respecte anumite condiții de vânzare. Următoarele criterii vor fi luate în considerare de către Comisie atunci când va determina existența eventuală a unui ajutor:






  — | procesul de vânzare ar trebui să fie deschis și nediscriminatoriu, |
| --- | --- | --- |

49.

Pentru a se asigura că nu se acordă niciun ajutor cumpărătorilor întregii instituții financiare sau a unei părți a acesteia ori entităților vândute, este important să se respecte anumite condiții de vânzare. Următoarele criterii vor fi luate în considerare de către Comisie atunci când va determina existența eventuală a unui ajutor:

—

procesul de vânzare ar trebui să fie deschis și nediscriminatoriu,

| — | vânzarea ar trebui să se desfășoare în condițiile pieței, |
| --- | --- |

—

vânzarea ar trebui să se desfășoare în condițiile pieței,

| — | instituția financiară sau guvernul, în funcție de structura aleasă, ar trebui să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor în cauză, |
| --- | --- |

—

instituția financiară sau guvernul, în funcție de structura aleasă, ar trebui să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor în cauză,

| — | în cazul în care este necesar să se acorde ajutor unei activități economice care urmează a fi vândută, această situație implică examinarea individuală pe baza principiilor cuprinse în Orientările S&R. |
| --- | --- |

—

în cazul în care este necesar să se acorde ajutor unei activități economice care urmează a fi vândută, această situație implică examinarea individuală pe baza principiilor cuprinse în Orientările S&R.

| 50. | Atunci când, în urma aplicării acestor criterii, se constată existența unui ajutor în favoarea cumpărătorilor sau a entităților vândute, compatibilitatea acestui ajutor va trebui evaluată separat. |
| --- | --- |

50.

Atunci când, în urma aplicării acestor criterii, se constată existența unui ajutor în favoarea cumpărătorilor sau a entităților vândute, compatibilitatea acestui ajutor va trebui evaluată separat.

6.   PREVEDEREA ALTOR FORME DE ASISTENȚĂ PENTRU LICHIDITATE

| 51. | Pentru a rezolva problemele acute de lichiditate cu care se confruntă unele instituții financiare, statele membre ar putea însoți schemele de garantare sau recapitalizare cu forme complementare de sprijin pentru asigurarea lichidității, punând la dispoziție fonduri publice (inclusiv fonduri ale băncii centrale). Comisia a oferit deja clarificări cu privire la faptul că atunci când un stat membru/o bancă centrală nu răspunde la o criză bancară prin măsuri selective în favoarea anumitor bănci, ci prin măsuri generale accesibile tuturor actorilor de pe piață similari (de exemplu: împrumuturi pentru întreaga piață în condiții egale), aceste măsuri generale nu intră de cele mai multe ori în sfera de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat și nu trebuie notificate Comisiei. De exemplu, Comisia consideră că activitățile băncilor centrale legate de politica monetară, ca de exemplu operațiunile de piață deschisă și facilitățile permanente nu fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat. De asemenea, se poate concluziona că sprijinul acordat unei anumite instituții financiare nu constituie ajutor în condiții specifice. Comisia consideră (16) că acordarea de fonduri de către băncile centrale în favoarea unei instituții financiare ar putea să nu constituie ajutor atunci când se întrunesc o serie de condiții, precum:






  — | instituția financiară este solvabilă în momentul în care se asigură lichiditatea, iar această componentă nu este parte a unui pachet mai mare de măsuri de ajutor, |
| --- | --- | --- |

51.

Pentru a rezolva problemele acute de lichiditate cu care se confruntă unele instituții financiare, statele membre ar putea însoți schemele de garantare sau recapitalizare cu forme complementare de sprijin pentru asigurarea lichidității, punând la dispoziție fonduri publice (inclusiv fonduri ale băncii centrale). Comisia a oferit deja clarificări cu privire la faptul că atunci când un stat membru/o bancă centrală nu răspunde la o criză bancară prin măsuri selective în favoarea anumitor bănci, ci prin măsuri generale accesibile tuturor actorilor de pe piață similari (de exemplu: împrumuturi pentru întreaga piață în condiții egale), aceste măsuri generale nu intră de cele mai multe ori în sfera de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat și nu trebuie notificate Comisiei. De exemplu, Comisia consideră că activitățile băncilor centrale legate de politica monetară, ca de exemplu operațiunile de piață deschisă și facilitățile permanente nu fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat. De asemenea, se poate concluziona că sprijinul acordat unei anumite instituții financiare nu constituie ajutor în condiții specifice. Comisia consideră (16) că acordarea de fonduri de către băncile centrale în favoarea unei instituții financiare ar putea să nu constituie ajutor atunci când se întrunesc o serie de condiții, precum:

—

instituția financiară este solvabilă în momentul în care se asigură lichiditatea, iar această componentă nu este parte a unui pachet mai mare de măsuri de ajutor,

| — | facilitatea este integral asigurată printr-o garanție la care se aplică marje de siguranță, în funcție de calitatea acesteia și de valoarea de piață, |
| --- | --- |

—

facilitatea este integral asigurată printr-o garanție la care se aplică marje de siguranță, în funcție de calitatea acesteia și de valoarea de piață,

| — | banca centrală percepe beneficiarului dobânzi de penalizare, |
| --- | --- |

—

banca centrală percepe beneficiarului dobânzi de penalizare,

| — | măsura se ia la inițiativa băncii centrale, și mai ales nu este susținută printr-o contra-garanție din partea statului. |
| --- | --- |

—

măsura se ia la inițiativa băncii centrale, și mai ales nu este susținută printr-o contra-garanție din partea statului.

| 52. | Comisia consideră că, în situația excepțională actuală, o schemă de acordare a unui sprijin pentru asigurarea lichidității din surse publice (inclusiv de la banca centrală), atunci când constituie ajutor, poate fi considerată compatibilă în conformitate cu principiile Orientărilor S&R. În condițiile în care se asigură revizuirea periodică, la intervale de șase luni, a unei astfel de scheme pentru lichiditate (17), în principiu, aprobarea schemei se poate referi la o perioadă mai mare de șase luni și de până la doi ani. Perioada poate fi prelungită, cu aprobarea Comisiei, în eventualitatea în care criza de pe piețele financiare impune aceasta. |
| --- | --- |

52.

Comisia consideră că, în situația excepțională actuală, o schemă de acordare a unui sprijin pentru asigurarea lichidității din surse publice (inclusiv de la banca centrală), atunci când constituie ajutor, poate fi considerată compatibilă în conformitate cu principiile Orientărilor S&R. În condițiile în care se asigură revizuirea periodică, la intervale de șase luni, a unei astfel de scheme pentru lichiditate (17), în principiu, aprobarea schemei se poate referi la o perioadă mai mare de șase luni și de până la doi ani. Perioada poate fi prelungită, cu aprobarea Comisiei, în eventualitatea în care criza de pe piețele financiare impune aceasta.

7.   TRATAREA RAPIDĂ A INVESTIGAȚIILOR CU PRIVIRE LA AJUTOARELE DE STAT

| 53. | Atunci când aplică normele privind ajutoarele de stat la măsurile care fac obiectul acestei comunicări, în așa fel încât să se aibă în vedere condițiile actuale ale pieței financiare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să se asigure pe de o parte, că obiectivele sunt îndeplinite, iar pe de altă parte că denaturarea inerentă a concurenței atât în interiorul, cât și între statele membre se menține la un nivel minim. Pentru a înlesni această cooperare și pentru a garanta statelor membre și terților siguranța juridică necesară în ceea ce privește respectarea măsurilor asumate prin tratat (o componentă esențială pentru restabilirea încrederii în piețe), este deosebit de important ca statele membre să informeze Comisia cu privire la intențiile lor și să notifice planurile de introducere a acestui tip de măsuri cât mai repede și cât mai detaliat posibil, în orice caz înainte de aplicarea măsurii. Comisia a efectuat demersurile necesare pentru a asigura adoptarea rapidă a deciziilor, ulterior notificării complete, în termen de 24 de ore sau în weekend, dacă este necesar. |
| --- | --- |

53.

Atunci când aplică normele privind ajutoarele de stat la măsurile care fac obiectul acestei comunicări, în așa fel încât să se aibă în vedere condițiile actuale ale pieței financiare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să se asigure pe de o parte, că obiectivele sunt îndeplinite, iar pe de altă parte că denaturarea inerentă a concurenței atât în interiorul, cât și între statele membre se menține la un nivel minim. Pentru a înlesni această cooperare și pentru a garanta statelor membre și terților siguranța juridică necesară în ceea ce privește respectarea măsurilor asumate prin tratat (o componentă esențială pentru restabilirea încrederii în piețe), este deosebit de important ca statele membre să informeze Comisia cu privire la intențiile lor și să notifice planurile de introducere a acestui tip de măsuri cât mai repede și cât mai detaliat posibil, în orice caz înainte de aplicarea măsurii. Comisia a efectuat demersurile necesare pentru a asigura adoptarea rapidă a deciziilor, ulterior notificării complete, în termen de 24 de ore sau în weekend, dacă este necesar.

---

(1)  Concluziile Consiliului ECOFIN enumeră următoarele principii:

| — | intervențiile ar trebui să se facă în timp util, iar sprijinul acordat ar trebui, în principiu, să fie temporar, |
| --- | --- |

—

intervențiile ar trebui să se facă în timp util, iar sprijinul acordat ar trebui, în principiu, să fie temporar,

| — | statele membre vor veghea la protecția intereselor contribuabililor, |
| --- | --- |

—

statele membre vor veghea la protecția intereselor contribuabililor,

| — | acționarii existenți ar trebui să sufere consecințele unei astfel de intervenții, |
| --- | --- |

—

acționarii existenți ar trebui să sufere consecințele unei astfel de intervenții,

| — | statele membre ar trebui să fie în măsură să efectueze schimbări la nivelul personalului de conducere, |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să fie în măsură să efectueze schimbări la nivelul personalului de conducere,

| — | personalul de conducere nu ar trebui să rețină beneficii necuvenite — guvernele pot avea, inter alia, competențade a interveni în ceea ce privește remunerațiile, |
| --- | --- |

—

personalul de conducere nu ar trebui să rețină beneficii necuvenite — guvernele pot avea, inter alia, competențade a interveni în ceea ce privește remunerațiile,

| — | trebuie protejat interesul legitim al concurenților, în special prin intermediul normelor privind ajutoarele de stat, |
| --- | --- |

—

trebuie protejat interesul legitim al concurenților, în special prin intermediul normelor privind ajutoarele de stat,

| — | ar trebui evitată producerea de efecte colaterale negative. |
| --- | --- |

—

ar trebui evitată producerea de efecte colaterale negative.

(2)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

(3)  A se vedea, în principiu, cauzele conexate T-132/96 și T-143/96, Freistaat Sachsen and Volkswagen AG Commission, Rec. 1999, p. II-3663, punctul 167. Confirmată prin Decizia 98/490/CE a Comisiei în cauza C 47/96, Crédit Lyonnais, punctul 10.1 (JO L 221, 8.8.1998, p. 28), Decizia 2005/345/CE a Comisiei în cauza C 28/02, Bankgesellschaft Berlin, punctele 153 et seq (JO L 116, 4.5.2005, p. 1) și Decizia 2008/263/CE a Comisiei în cauza C 50/06, BAWAG, punctul 166 (JO L 83, 26.3.2008, p. 7). A se vedea decizia Comisiei în cauza NN 70/07, Northern Rock (JO C 43, 16.2.2008, p. 1), decizia Comisiei în cauza NN 25/08, Rescue aid to WestLB (JO C 189, 26.7.2008, p. 3), decizia Comisiei din 4 iunie 2008 în cauza C 9/08, SachsenLB, nepublicată încă.

(4)  Se consideră de la sine înțeles faptul că natura exactă și calendarul restructurării pot fi afectate de tulburările care se înregistrează în prezent pe piețele financiare.

(5)  Limitarea valorii garanției disponibile, eventual ținând seama de mărimea bilanțului beneficiarului, poate fi, la rândul său, un element care să garanteze proporționalitatea schemei din acest punct de vedere.

(6)  De exemplu, obligațiuni garantate și datorii și depozite cu garanții sub formă de obligațiuni guvernamentale sau obligațiuni garantate.

(7)  Aceasta este o listă neexhaustivă a instrumentelor care contribuie la atingerea obiectivului de a menține valoarea ajutorului la nivel minim.

(8)  De exemplu, prin asocierea unor bănci private.

(9)  Această listă a instrumentelor care contribuie la atingerea obiectivului de a evita denaturările excesive ale concurenței nu este exhaustivă.

(10)  Reținerea profiturilor pentru a asigura o recapitalizare adecvată ar putea fi, de asemenea, un element care să fie luat în considerare în acest context.

(11)  Garantând, totodată, disponibilitatea creditelor pentru economie, în special în caz de recesiune.

(12)  În principiu, Comisia consideră că în cazul în care trebuie făcute plăți instituției financiare beneficiare, în termen de șase luni de la efectuarea plății trebuie întocmit un plan de restructurare sau de lichidare, după caz. Pentru a facilita activitatea statelor membre și a Comisiei, aceasta din urmă va fi pregătită să examineze notificări grupate pentru cazuri de restructurare/lichidare similare. De asemenea, Comisia poate considera că nu este necesară prezentarea unui plan pentru simpla lichidare a unei instituții sau atunci când mărimea instituției este neglijabilă.

(13)  În conformitate cu principiile Orientărilor S&R.

(14)  Este posibil ca asigurarea imediată a unei anumite contribuții să nu trebuiască să fie însoțită de dispoziții care să permită stabilirea unor contribuții suplimentare într-o etapă ulterioară.

(15)  Pentru a facilita activitatea statelor membre și a Comisiei, aceasta din urmă va fi pregătită să examineze notificări grupate pentru cazuri de restructurare similare. De asemenea, Comisia poate considera că nu este necesară prezentarea unui plan pentru simpla lichidare a instituției sau atunci când mărimea activității economice reziduale este neglijabilă.

(16)  A se vedea, de exemplu, Northern Rock (JO C 43, 16.2.2008, p. 1).

(17)  Principiile enunțate anterior la punctul 24 se aplică și în cazul acestei revizuiri.

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5154 — CASC JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/03)

La data 14 august 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5154. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5154. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/04)

La data 9 septembrie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5169. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5169. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/16

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/05)

La data 11 august 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5201. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5201. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/16

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/06)

La data 15 octombrie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5321. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5321. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/17

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 octombrie 2008

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2596 |
| JPY | yen japonez | 117,4 |
| DKK | coroana daneză | 7,4565 |
| GBP | lira sterlină | 0,8061 |
| SEK | coroana suedeză | 9,9815 |
| CHF | franc elvețian | 1,4566 |
| ISK | coroana islandeză | 305 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,8 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,995 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 277 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7097 |
| PLN | zlot polonez | 3,8675 |
| RON | leu românesc nou | 3,675 |
| SKK | coroana slovacă | 30,505 |
| TRY | lira turcească | 2,1434 |
| AUD | dolar australian | 2,0506 |
| CAD | dolar canadian | 1,5994 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,7632 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,2829 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9011 |
| KRW | won sud-coreean | 1 833,98 |
| ZAR | rand sud-african | 14,01 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,6198 |
| HRK | kuna croată | 7,2377 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 864,29 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5106 |
| PHP | peso Filipine | 61,49 |
| RUB | rubla rusească | 34,3035 |
| THB | baht thailandez | 43,702 |
| BRL | real brazilian | 2,9916 |
| MXN | peso mexican | 17,4455 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2596

JPY

yen japonez

117,4

DKK

coroana daneză

7,4565

GBP

lira sterlină

0,8061

SEK

coroana suedeză

9,9815

CHF

franc elvețian

1,4566

ISK

coroana islandeză

305

NOK

coroana norvegiană

8,8

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,995

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

277

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7097

PLN

zlot polonez

3,8675

RON

leu românesc nou

3,675

SKK

coroana slovacă

30,505

TRY

lira turcească

2,1434

AUD

dolar australian

2,0506

CAD

dolar canadian

1,5994

HKD

dolar Hong Kong

9,7632

NZD

dolar neozeelandez

2,2829

SGD

dolar Singapore

1,9011

KRW

won sud-coreean

1 833,98

ZAR

rand sud-african

14,01

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,6198

HRK

kuna croată

7,2377

IDR

rupia indoneziană

12 864,29

MYR

ringgit Malaiezia

4,5106

PHP

peso Filipine

61,49

RUB

rubla rusească

34,3035

THB

baht thailandez

43,702

BRL

real brazilian

2,9916

MXN

peso mexican

17,4455

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/18

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/08)

| Ajutor nr. | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Temei juridic | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget | Buget anual: 162 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.7.2008 |
| Durată | Nelimitată |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Ajutor nr.

XS 198/08

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Temei juridic

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget

Buget anual: 162 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

1.7.2008

Durată

Nelimitată

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Ajutor nr. | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | La Rioja |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Temei juridic | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget | Buget anual: 0,8 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 7.6.2008 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Ajutor nr.

XS 227/08

Stat membru

Spania

Regiune

La Rioja

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Temei juridic

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget

Buget anual: 0,8 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

7.6.2008

Durată

31.12.2013

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/20

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/09)

| Ajutor nr. | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | — |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Temei juridic | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget | Buget anual: 2,7 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 5.2008 |
| Durată | 30.6.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Alte servicii |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Ajutor nr.

XS 111/08

Stat membru

Austria

Regiune

—

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Temei juridic

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget

Buget anual: 2,7 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

5.2008

Durată

30.6.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Alte servicii

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Ajutor nr. | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Lazio |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Temei juridic | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Ajutor nr.

XS 184/08

Stat membru

Italia

Regiune

Lazio

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Temei juridic

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget

Buget anual: 10 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

25.5.2008

Durată

31.12.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Cercetare-dezvoltare în biotehnologie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Ajutor nr. | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | Vorarlberg |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Ajutor nr.

XS 200/08

Stat membru

Austria

Regiune

Vorarlberg

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Temei juridic

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget

Buget anual: 2 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

1.7.2008

Durată

31.12.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/22

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2204/2002 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru ocuparea forței de muncă

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/10)

| Ajutor nr. | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | — |
| Titlul schemei de ajutor | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Temei juridic | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Buget | Buget anual: 0,54 milioane LVL |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(5), 5 și 6 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.8.2008 |
| Durata acordării schemei de ajutor | 30.12.2013 |
| Obiectiv | Ocuparea forței de muncă |
| Sectoare economice | Toate sectoarele comunitare (1) care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru ocuparea forței de muncă |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Ajutor nr.

XE 25/08

Stat membru

Letonia

Regiune

—

Titlul schemei de ajutor

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Temei juridic

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Buget

Buget anual: 0,54 milioane LVL

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(5), 5 și 6 din regulament

Data punerii în aplicare

1.8.2008

Durata acordării schemei de ajutor

30.12.2013

Obiectiv

Ocuparea forței de muncă

Sectoare economice

Toate sectoarele comunitare (1) care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru ocuparea forței de muncă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Ajutor nr. | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | Vorarlberg |
| Titlul schemei de ajutor | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Ajutor nr.

XE 34/08

Stat membru

Austria

Regiune

Vorarlberg

Titlul schemei de ajutor

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Temei juridic

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Buget

Buget anual: 2 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(5), 5 și 6 din regulament

Data punerii în aplicare

1.7.2008

Durata acordării schemei de ajutor

31.12.2008

Obiectiv

Articolul 4: Crearea de locuri de muncă; articolul 5: Recrutarea de lucrători defavorizați și cu handicap

Sectoare economice

Toate sectoarele comunitare (2) care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru ocuparea forței de muncă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  Cu excepția sectorului construcțiilor navale și a altor sectoare care constituie obiectul unor reguli speciale în regulamentele și directivele aplicabile tuturor ajutoarelor de stat din cadrul sectorului.

(2)  Cu excepția sectorului construcțiilor navale și a altor sectoare care constituie obiectul unor reguli speciale în regulamentele și directivele aplicabile tuturor ajutoarelor de stat din cadrul sectorului.

---

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/24

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/11)

| Ajutor nr. | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Sardegna |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Temei legal | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 17,5 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 25 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.4.2008 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Ajutor nr.

XR 78/08

Stat membru

Italia

Regiune

Sardegna

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Temei legal

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

17,5 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

25 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.4.2008

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Campania |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Contratto di programma regionale |
| Temei legal | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 49,3 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 30 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 19.6.2008 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Limitat la anumite sectoare |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Ajutor nr.

XR 100/08

Stat membru

Italia

Regiune

Campania

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Contratto di programma regionale

Temei legal

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

49,3 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

30 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

19.6.2008

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Limitat la anumite sectoare

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Alte informații

—

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/26

---

Aviz de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii

(2008/C 270/12)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (1) a măsurilor antidumping în vigoare privind importurile de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii („țara în cauză”), Comisia a primit o cerere de reexaminare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”) (2).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă la 25 iulie 2008 de către următorii producători comunitari BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (denumiți în continuare „solicitanții”) reprezentând o proporție importantă, în cazul acesta mai mult de 50 % din producția comunitară totală de etanolamine.

2.   Produsul

Produsele care fac obiectul reexaminării sunt etanolaminele originare din Statele Unite ale Americii („produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 și 2922 13 10. Codurile NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

3.   Măsurile existente

Măsurile aflate în prezent în vigoare constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1583/2006 al Consiliului (3).

4.   Motivele reexaminării

Cererea se bazează pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciilor pentru industria comunitară.

Afirmația privind continuarea dumpingului se bazează pe comparația dintre valoarea normală stabilită pe baza prețurilor aplicate pe piața internă și prețurile la export în Comunitate pentru produsul în cauză.

Calculată astfel, marja de dumping este semnificativă.

Solicitantul invocă în continuare probabilitatea intensificării dumpingului prejudiciabil. În acest sens, solicitantul prezintă dovezi care arată că, dacă s-ar permite încetarea acestor măsuri, nivelul actual de import al produsului în cauză riscă să crească din cauza investițiilor recente în capacități de producție în țara în cauză.

Se invocă, de asemenea, probabilitatea ca fluxul de importuri al produsului în cauză să crească din cauza măsurilor în vigoare pe alte piețe tradiționale decât UE (de exemplu, Asia, America de Sud). Toate acestea ar putea duce la o redirecționare a exporturilor dinspre alte țări terțe către Comunitate.

În plus, solicitantul afirmă că situația îmbunătățită privind prejudiciul se datorează în principal existenței acestor măsuri și că, dacă s-ar permite încetarea acestor măsuri, orice reapariție a importurilor substanțiale la prețuri de dumping provenite din țara în cauză ar avea ca efect probabil reapariția unor prejudicii pentru industria comunitară.

5.   Procedura

După ce a constatat, în urma consultării comitetului consultativ, că există probe suficiente care justifică inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia inițiază prin prezentul aviz o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

5.1.   Procedura de stabilire a probabilității dumpingului și prejudiciului

Ancheta va stabili dacă expirarea măsurilor poate sau nu să ducă la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului.

(a)   Chestionarele

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare industriei comunitare, precum și fiecărei asociații de producători din Comunitate, exportatorilor/producători din Statele Unite ale Americii, fiecărei asociații de exportatori/producători, importatorilor, fiecărei asociații de importatori cunoscute, precum și autorităților din țara exportatoare în cauză.

(b)   Strângerea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile date în chestionar și să aducă probe pentru susținerea acestora. Aceste informații, precum și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul limită prevăzut la punctul 6 litera (b).

De asemenea, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să înainteze o solicitare din care să reiasă că au motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Cererea respectivă trebuie prezentată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (c).

5.2.   Procedura de evaluare a interesului comunitar

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază și în cazul în care se confirmă probabilitatea ca dumpingul și prejudiciile să continue sau să reapară, se va determina dacă menținerea măsurilor antidumping nu ar fi împotriva interesului comunitar. În acest sens, Comisia poate trimite chestionare industriei comunitare cunoscute, importatorilor, asociațiilor lor reprezentative, asociațiilor reprezentative de utilizatori și asociaților reprezentative de consumatori. Aceste părți, inclusiv cele care nu sunt cunoscute de către Comisie, sub rezerva prezentării de către acestea a unor dovezi conform cărora există o legătură obiectivă între activitatea pe care o desfășoară și produsul în cauză, pot să se prezinte Comisiei și să-i transmită informații în termenele prevăzute la punctul 6 litera (b). Părțile care au respectat procedura menționată mai sus pot solicita să fie audiate, menționând motivele speciale care justifică audierea, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (c). Ar trebui menționat faptul că orice informație transmisă în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază va fi luată în considerare numai dacă se bazează pe date concrete, existente în momentul transmiterii informațiilor.

6.   Termenele limită

(a)   Pentru ca părțile să solicite un chestionar sau alte formulare de cerere

Toate părțile interesate care nu au cooperat la ancheta pentru determinarea măsurilor care fac obiectul prezentei reexaminări ar trebui să solicite un chestionar sau alte formulare de cerere în cel mai scurt timp, dar nu mai târziu de 15 zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(b)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să depună răspunsurile la chestionar și să furnizeze orice alte informații

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute prin contactarea Comisiei, să-și prezinte punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionare sau orice alte informații în termen de 40 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că majoritatea drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază pot fi exercitate numai dacă părțile s-au făcut cunoscute în termenul menționat anterior.

(c)   Audieri

De asemenea, toate părțile interesate pot să solicite audierea de către Comisie în același termen de 40 de zile.

7.   Observațiile scrise, răspunsurile la chestionar și corespondență

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, în lipsa unor dispoziții contrare) și trebuie să menționeze numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionare și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, vor avea înscrisă mențiunea „Acces limitat” (4) și vor fi însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „Versiune destinată consultării de către părțile interesate”.

Adresa Comisiei pentru corespondență este următoarea:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția H |
| Birou: N 105 4/92 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția H

Birou: N 105 4/92

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili concluzii pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât în cazul în care aceasta ar fi cooperat.

9.   Programul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta se va finaliza în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Posibilitatea de solicitare a unei reexaminări în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază

Având în vedere că prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inițiată în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, concluziile acesteia nu vor conduce la modificarea nivelului măsurilor în vigoare, ci vor conduce la abrogarea sau menținerea măsurilor respective în conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din regulamentul de bază.

În cazul în care una din părțile implicate în procedură consideră că este justificată reexaminarea nivelului măsurilor, astfel încât să se permită posibilitatea de modificare (de exemplu, creșterea sau diminuarea) a acestuia, partea în cauză poate solicita o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Părțile care doresc să solicite o astfel de reexaminare, care s-ar desfășura independent de reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor menționată în prezentul aviz, pot contacta Comisia la adresa menționată anterior.

11.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal culese pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5).

12.   Consilierul-audiator

De asemenea, se menționează faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-audiator din cadrul DG Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei asigurând, acolo unde este necesar, mediere cu privire la aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și pentru coordonatele de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile web privind consilierul-audiator de pe site-ul DG Comerț (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO C 71, 18.3.2008, p. 13.

(2)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

(3)  JO L 294, 25.10.2006, p. 2.

(4)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv utilizării interne. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Este vorba despre un document confidențial, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/29

---

AJUTOR DE STAT — ROMÂNIA

Ajutor de Stat C 39/08 (ex N 148/08) — Ajutor pentru formare în favoarea Ford Craiova

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 270/13)

Prin scrisoarea din data de 10 septembrie 2008, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat României decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul pentru formare legat de ajutorul menționat anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind ajutorul pentru formare cu privire la care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii care urmează, la adresa:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 296 12 42

Aceste observații vor fi comunicate României. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

PROCEDURA

Ajutorul prevăzut pentru societatea Ford Craiova, România, a fost notificat Comisiei la 1 aprilie 2008.

DESCRIERE

Beneficiarul ajutorului este societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA și SC Daewoo Automobile SA România.

Autoritățile române propun acordarea unui ajutor pentru formare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare ale cărui costuri eligibile totale sunt în valoare de 141 milioane EUR. Se intenționează ca planul de formare să se deruleze în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, reprezentând în total un număr de 9 000 de persoane, conform estimărilor. Planul poate fi împărțit în următoarele patru tematici: (i) formare privind sănătatea și securitatea; (ii) competențe fundamentale (în special competențe lingvistice, numerice, informatice, de cunoaștere a limbii engleze, de comunicare, de management etc.); (iii) baze în afaceri (această tematică urmărește să îi aducă pe membrii personalul aflați în poziții de conducere sau de șefi de echipă la un nivel de competențe în domeniul afacerilor echivalent cu cel european și internațional și cuprinde cursuri de management, negociere, controlul calității); și (iv) competențe industriale (care vizează competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova).

Programul de formare include în mare parte măsuri de formare generală și anumite măsuri de formare specifică.

Conform informațiilor furnizate, forța de muncă de la Craiova nu deține în prezent decât cunoștințe limitate cu privire la producția de automobile și motoare, astfel încât nivelul de competențe este inadecvat pentru exploatarea uzinei de înaltă tehnologie pe care o construiește Ford. Cu privire la această stare de fapt, România susține că forța de muncă (atât lucrătorii existenți, cât și, având în vedere deficitul de competențe recunoscut în zonă, noii angajați) va avea nevoie de cursuri de formare aprofundată.

În plus, România argumentează că ajutorul este necesar deoarece, în lipsa angajamentul guvernamental de a acorda ajutor pentru formare, Ford nu ar fi cumpărat uzina de automobile, ci ar fi investit într-o altă locație.

EVALUARE

În acest stadiu, Comisia are îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea cu piața comună a ajutorului avut în vedere, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

Comisia are motive să presupună că beneficiarul va trebui să asigure formarea și în absența ajutorului. După investițiile în uzina de automobile de la Craiova, România, Ford trebuie să formeze forța de muncă existentă pentru a putea începe exploatarea unității de producție respective. De asemenea, par să existe dificultăți în a găsi angajați deja pe deplin formați și calificați în domeniul producției de automobile pe piața locală.

CONCLUZII

Având în vedere îndoielile menționate anterior, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

TEXTUL SCRISORII

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 270/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---