# Euroopa Liidu C 412/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 412 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik9. detsember 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 412

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik9. detsember 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2019/C 412/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 26. september 2019, teabe kogumise ja edastamise kohta makrotasandi usaldatavusnõuete eesmärgil muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta (ESRN/2019/18) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2019/C 412/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 26. september 2019, teabe kogumise ja edastamise kohta makrotasandi usaldatavusnõuete eesmärgil muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta (ESRN/2019/18)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 412/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 412/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2019/C 412/03 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta | 12 |
| 2019/C 412/04 | Nõukogu järeldused Eurojusti kohta – Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus digitaalajastul | 16 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 412/05 | Euro vahetuskurss — 6. detsember 2019 | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2019/C 412/03

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta

12

2019/C 412/04

Nõukogu järeldused Eurojusti kohta – Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus digitaalajastul

16

Euroopa Komisjon

2019/C 412/05

Euro vahetuskurss — 6. detsember 2019

20

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 412/06 | Eelteatis koondumise kohta Juhtum M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 412/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 25 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 412/06

Eelteatis koondumise kohta Juhtum M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 412/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

26. september 2019,

teabe kogumise ja edastamise kohta makrotasandi usaldatavusnõuete eesmärgil muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta

(ESRN/2019/18)

(2019/C 412/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta,  (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord,  (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Makrotasandi usaldatavuspoliitika lõppeesmärk on kaasa aidata finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele, sh selle vastupanuvõime tugevdamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Makrotasandi usaldatavuspoliitika lõppeesmärk on kaasa aidata finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele, sh selle vastupanuvõime tugevdamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu.

| (2) | Määrus (EL) nr 1092/2010 võtab arvesse, et võimalike süsteemsete riskide jälgimine ja hindamine peaks põhinema asjakohastel laiapõhjalistel makromajanduslikel ja mikrofinantsandmetel ja -näitajatel ning võimaldama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) juurdepääsu kogu teabele, mis on vajalik tema makrotasandi järelevaatamise ülesannete täitmiseks, võttes samas arvesse selle teabe konfidentsiaalsuse hoidmise vajadust. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) nr 1092/2010 võtab arvesse, et võimalike süsteemsete riskide jälgimine ja hindamine peaks põhinema asjakohastel laiapõhjalistel makromajanduslikel ja mikrofinantsandmetel ja -näitajatel ning võimaldama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) juurdepääsu kogu teabele, mis on vajalik tema makrotasandi järelevaatamise ülesannete täitmiseks, võttes samas arvesse selle teabe konfidentsiaalsuse hoidmise vajadust.

| (3) | Oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmekogumitele ja näitajatele peaksid juurdepääsu omama ka muud ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine, sh ametiasutused, kes teostavad makrotasandi poliitikaotsuste jaoks vajalikku analüüsi. Teave, mis on asjaomastele asutustele kättesaadav nende territooriumil asuvate filiaalide kohta, on riigiti erinev nii ulatuse kui ka sageduse osas. |
| --- | --- |

(3)

Oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmekogumitele ja näitajatele peaksid juurdepääsu omama ka muud ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine, sh ametiasutused, kes teostavad makrotasandi poliitikaotsuste jaoks vajalikku analüüsi. Teave, mis on asjaomastele asutustele kättesaadav nende territooriumil asuvate filiaalide kohta, on riigiti erinev nii ulatuse kui ka sageduse osas.

| (4) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2011/3 (3) kohaselt peavad liikmesriigid muu hulgas tagama, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel oleks õigus taotleda ja saada õigeaegselt kogu riigisisest teavet ja andmeid, mis on nende ülesannete teostamiseks asjakohased, sh teave mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustelt ja väärtpaberiturgude järelevalve asutustelt, mis hõlmab põhjendatud taotluse korral ka ettevõttepõhist teavet, kui on tagatud selle piisav konfidentsiaalsus. Samas ei saanud see soovitus ette näha erinevaid institutsionaalseid korraldusi, mis on seotud liikmesriikides alates 2011. aastast rakendatud makrotasandi usaldatavuspoliitika kujundamise ja teostamisega. Seetõttu ei käsitlenud see teatavaid institutsionaalseid korraldusi, mis võivad olla vajalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele juurdepääsu andmiseks teabele, mida peetakse vajalikuks nende ülesannete täitmiseks, kuid mis praegu puuduvad. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2011/3 (3) kohaselt peavad liikmesriigid muu hulgas tagama, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel oleks õigus taotleda ja saada õigeaegselt kogu riigisisest teavet ja andmeid, mis on nende ülesannete teostamiseks asjakohased, sh teave mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustelt ja väärtpaberiturgude järelevalve asutustelt, mis hõlmab põhjendatud taotluse korral ka ettevõttepõhist teavet, kui on tagatud selle piisav konfidentsiaalsus. Samas ei saanud see soovitus ette näha erinevaid institutsionaalseid korraldusi, mis on seotud liikmesriikides alates 2011. aastast rakendatud makrotasandi usaldatavuspoliitika kujundamise ja teostamisega. Seetõttu ei käsitlenud see teatavaid institutsionaalseid korraldusi, mis võivad olla vajalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele juurdepääsu andmiseks teabele, mida peetakse vajalikuks nende ülesannete täitmiseks, kuid mis praegu puuduvad.

| (5) | Praegu moodustab piiriüleste teenuste osutamine muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide poolt finantssüsteemi olulise osas mitmes liikmesriigis. Teatavad filiaalid nendes liikmesriikides: a) on määratletud pädevaste asutuste poolt kui olulised kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) artikliga 51, b) vastavad muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kriteeriumidele kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 131, c) täidavad kriitilisi funktsioone Euroopa finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku alusel, või d) tegutsevad olulise turuosaga finantsstabiilsusega seotud valdkondades (ühise nimetusega „finantsstabiilsuse seisukohalt olulised filiaalid“). Liidu õigus ei sätesta finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide harmoneeritud mõistet. Eeldatakse nende filiaalide kaudu osutatavate finantsteenuste kasvu tulevikus seoses Euroopa Liidu finantslõimumise jätkumisega. Igal ametiasutusel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine või muud finantsstabiilsusega seotud ülesanded, peab olema võimalus saada teatavat põhiteavet tema jurisdiktsioonis tegutsevate filiaalide kohta, kelle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse peakontor on muus liikmesriigis. See on vajalik, et ametiasutus saaks hinnata vähemalt seda, kas need filiaalid on finantsstabiilsuse seisukohalt olulised liikmesriigis, kus nad tegutsevad. Kui ametiasutus leiab, et see asjaolu esineb, peab tal olema võimalus saada täpsemat teavet nende filiaalide tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Praegu moodustab piiriüleste teenuste osutamine muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide poolt finantssüsteemi olulise osas mitmes liikmesriigis. Teatavad filiaalid nendes liikmesriikides: a) on määratletud pädevaste asutuste poolt kui olulised kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) artikliga 51, b) vastavad muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kriteeriumidele kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 131, c) täidavad kriitilisi funktsioone Euroopa finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku alusel, või d) tegutsevad olulise turuosaga finantsstabiilsusega seotud valdkondades (ühise nimetusega „finantsstabiilsuse seisukohalt olulised filiaalid“). Liidu õigus ei sätesta finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide harmoneeritud mõistet. Eeldatakse nende filiaalide kaudu osutatavate finantsteenuste kasvu tulevikus seoses Euroopa Liidu finantslõimumise jätkumisega. Igal ametiasutusel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine või muud finantsstabiilsusega seotud ülesanded, peab olema võimalus saada teatavat põhiteavet tema jurisdiktsioonis tegutsevate filiaalide kohta, kelle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse peakontor on muus liikmesriigis. See on vajalik, et ametiasutus saaks hinnata vähemalt seda, kas need filiaalid on finantsstabiilsuse seisukohalt olulised liikmesriigis, kus nad tegutsevad. Kui ametiasutus leiab, et see asjaolu esineb, peab tal olema võimalus saada täpsemat teavet nende filiaalide tegevuse kohta.

| (6) | Krediidiasutuste filiaalid, mille peakontor asub muus liikmesriigis või kolmandas riigis, võivad olla suuruselt ja tähtsuselt erinevad. Kui neid filiaale loetakse finantsstabiilsuse seisukohalt olulised riigis, kus nad tegutsevad, tuleb intensiivistada vastavate asukoha ja päritolu liikmesriikide ametiasutuste vahelist koostööd. Nendel juhtudel on vajalik teatava teabe edastamine emaettevõtja ja kontserni kohta, mille osaks need filiaalid on, et hinnata nende filiaalide võimalikku võimendavat mõju, mis võib esineda ülemäärase krediidikasvu või kriisi olukordades. Samuti on vajalik emaettevõtjate ja kontsernide osas edastada teavet omavahendite ja võimenduse (sh asjaomaste puhvrinõuete), rahastamis- ja likviidsusriski, äristrateegia ja teatavate finantsseisundi taastamise kavade kohta, et tagatud oleks makrotasandi usaldatavuspoliitika tulemuslikkus nende filiaalide asukoha liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Krediidiasutuste filiaalid, mille peakontor asub muus liikmesriigis või kolmandas riigis, võivad olla suuruselt ja tähtsuselt erinevad. Kui neid filiaale loetakse finantsstabiilsuse seisukohalt olulised riigis, kus nad tegutsevad, tuleb intensiivistada vastavate asukoha ja päritolu liikmesriikide ametiasutuste vahelist koostööd. Nendel juhtudel on vajalik teatava teabe edastamine emaettevõtja ja kontserni kohta, mille osaks need filiaalid on, et hinnata nende filiaalide võimalikku võimendavat mõju, mis võib esineda ülemäärase krediidikasvu või kriisi olukordades. Samuti on vajalik emaettevõtjate ja kontsernide osas edastada teavet omavahendite ja võimenduse (sh asjaomaste puhvrinõuete), rahastamis- ja likviidsusriski, äristrateegia ja teatavate finantsseisundi taastamise kavade kohta, et tagatud oleks makrotasandi usaldatavuspoliitika tulemuslikkus nende filiaalide asukoha liikmesriikides.

| (7) | Seetõttu peetakse vajalikuks soovituses C osutatud teabekogumi edastamist, kuna see võimaldab oma pädevust teostada ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine. Vastav teave tuleb neile ametiasutustele edastada nende põhjendatud taotluse korral teadmisvajaduse alusel ning kehtiva liidu ja riigisisese õiguse piirides. Kui neil ametiasutustel esineb vajadus saada oma ülesannete täitmiseks ja süsteemsete riskide jälgimiseks või hindamiseks või uute poliitikameetmete väljatöötamiseks lisateavet, tuleb see lisateave neile põhjendatud taotluse korral esitada. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu peetakse vajalikuks soovituses C osutatud teabekogumi edastamist, kuna see võimaldab oma pädevust teostada ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine. Vastav teave tuleb neile ametiasutustele edastada nende põhjendatud taotluse korral teadmisvajaduse alusel ning kehtiva liidu ja riigisisese õiguse piirides. Kui neil ametiasutustel esineb vajadus saada oma ülesannete täitmiseks ja süsteemsete riskide jälgimiseks või hindamiseks või uute poliitikameetmete väljatöötamiseks lisateavet, tuleb see lisateave neile põhjendatud taotluse korral esitada.

| (8) | Direktiiv 2013/36/EL, eelkõige selle artikkel 56, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (5) ei välista ega piira teabevahetust pädevate asutuste ja asutuste vahel, kelle kohustuseks on liikmesriigi finantsstabiilsusesäilitamine, järelevalveülesannete täitmisel. Kuigi liidu õigus sätestab teabevahetuse raamistiku asjaomaste asutuste vahel mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, puudub selline raamistik teabevahetuse jaoks makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiv 2013/36/EL, eelkõige selle artikkel 56, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (5) ei välista ega piira teabevahetust pädevate asutuste ja asutuste vahel, kelle kohustuseks on liikmesriigi finantsstabiilsusesäilitamine, järelevalveülesannete täitmisel. Kuigi liidu õigus sätestab teabevahetuse raamistiku asjaomaste asutuste vahel mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, puudub selline raamistik teabevahetuse jaoks makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil.

| (9) | Keskpangad koguvad teavet muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta. Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangad peaksid seda teavet asjaomastele ametiasutustele nende taotluse korral edastama teadmisvajaduse korral, kuna seda saab pidada nende ülesannete täitmise tulemuslikuks lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Keskpangad koguvad teavet muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta. Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangad peaksid seda teavet asjaomastele ametiasutustele nende taotluse korral edastama teadmisvajaduse korral, kuna seda saab pidada nende ülesannete täitmise tulemuslikuks lihtsustamiseks.

| (10) | Toimiv korraldus, mis reguleeriks teabevahetust muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta, aitaks ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine, täita oma ülesandeid. Vastastikuse mõistmise memorandumite kasutamine tooks kaasa standardimise ja prognoositavuse ning sätestaks ühise aluse oma ülesannete täitmiseks vajaliku teabe piiritlemisel; samuti võib vastastikuse mõistmise memorandumeid pidada tulemuslikuks ja tõhusaks vahendiks teabevahetuse keskkonna loomiseks asjaomaste ametiasutuste vahel makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Selles osas võiks asjaomaste ametiasutuste vahelise tiheda koostööraamistiku eeskujuks olla Põhja- ja Baltimaade makrofinantsjärelevalve koostöökogu (6) ja äsjane koostöökokkulepe piiriülese finantsstabiilsuse tagamise kohta Põhja- ja Baltimaades (7). |
| --- | --- |

(10)

Toimiv korraldus, mis reguleeriks teabevahetust muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta, aitaks ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine, täita oma ülesandeid. Vastastikuse mõistmise memorandumite kasutamine tooks kaasa standardimise ja prognoositavuse ning sätestaks ühise aluse oma ülesannete täitmiseks vajaliku teabe piiritlemisel; samuti võib vastastikuse mõistmise memorandumeid pidada tulemuslikuks ja tõhusaks vahendiks teabevahetuse keskkonna loomiseks asjaomaste ametiasutuste vahel makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Selles osas võiks asjaomaste ametiasutuste vahelise tiheda koostööraamistiku eeskujuks olla Põhja- ja Baltimaade makrofinantsjärelevalve koostöökogu (6) ja äsjane koostöökokkulepe piiriülese finantsstabiilsuse tagamise kohta Põhja- ja Baltimaades (7).

| (11) | Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt peaks liikmesriik valima asjaomase ametiasutuse, kes kogub teavet finantsstabiilsuse või makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. |
| --- | --- |

(11)

Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt peaks liikmesriik valima asjaomase ametiasutuse, kes kogub teavet finantsstabiilsuse või makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil.

| (12) | Direktiivi 2013/36/EL artikli 40 kohaselt võivad asukoha liikmesriigi pädevad asutused nõuda krediidiasutustelt, kellel on tema territooriumil filiaale, perioodilist aruandlust nende tegevuse kohta asukoha liikmesriigis. Aruandlust võib nõuda järgmistel eesmärkidel: i) teabe ja statistika eesmärgil, ii) filiaali olulisuse määramiseks või iii) järelevalve eesmärgil, mis on asukoha pädeva asutuse kohustuseks direktiivi 2013/36/EL kohaselt. Ei ole selge, kas selle artikli alusel kogutud teavet võib kasutada ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, kuna see säte ei erista mikro- ja makrotasandi järelevalvet. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon kaaluma läbivaatamisel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 513 alusel, kas liidu õigust tuleks läbi vaadata ja selgitada, et ka filiaalidelt kogutud teavet võib kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2013/36/EL artikli 40 kohaselt võivad asukoha liikmesriigi pädevad asutused nõuda krediidiasutustelt, kellel on tema territooriumil filiaale, perioodilist aruandlust nende tegevuse kohta asukoha liikmesriigis. Aruandlust võib nõuda järgmistel eesmärkidel: i) teabe ja statistika eesmärgil, ii) filiaali olulisuse määramiseks või iii) järelevalve eesmärgil, mis on asukoha pädeva asutuse kohustuseks direktiivi 2013/36/EL kohaselt. Ei ole selge, kas selle artikli alusel kogutud teavet võib kasutada ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, kuna see säte ei erista mikro- ja makrotasandi järelevalvet. Seetõttu peaks Euroopa Komisjon kaaluma läbivaatamisel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 513 alusel, kas liidu õigust tuleks läbi vaadata ja selgitada, et ka filiaalidelt kogutud teavet võib kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil.

| (13) | Kolmandas riigi asuvate peakontoritega krediidiasutuste filiaalide suhtes kohaldatakse ainult riigisisest õigust ja riigisisene õigus ei ole selles valdkonnas harmoneeritud liidu õigusega. Pärast äsjaseid muudatusi, mis tehti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878, (8) sätestab direktiivi 2013/36/EL artikkel 47, et filiaali tegevuse igakülgseks jälgimiseks vajaliku teabe miinimumkogumi koguvad riikide pädevad asutused kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaalidelt. See teave tuleb edastada ametiasutustele, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, kui see on võimalik ja asjakohane. Eespool osutatud läbivaatamisel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 513 alusel, kui kaalutakse liidu õiguse läbivaatamise vajadust selleks, et selgitada kas filiaalide teavet võib koguda ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, võiks komisjon kaaluda ka sel eesmärgil teabe kogumise teostatavust kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalidelt. |
| --- | --- |

(13)

Kolmandas riigi asuvate peakontoritega krediidiasutuste filiaalide suhtes kohaldatakse ainult riigisisest õigust ja riigisisene õigus ei ole selles valdkonnas harmoneeritud liidu õigusega. Pärast äsjaseid muudatusi, mis tehti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878, (8) sätestab direktiivi 2013/36/EL artikkel 47, et filiaali tegevuse igakülgseks jälgimiseks vajaliku teabe miinimumkogumi koguvad riikide pädevad asutused kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaalidelt. See teave tuleb edastada ametiasutustele, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, kui see on võimalik ja asjakohane. Eespool osutatud läbivaatamisel määruse (EL) nr 575/2013 artikli 513 alusel, kui kaalutakse liidu õiguse läbivaatamise vajadust selleks, et selgitada kas filiaalide teavet võib koguda ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil, võiks komisjon kaaluda ka sel eesmärgil teabe kogumise teostatavust kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalidelt.

| (14) | Nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (9) (edaspidi „SSMi määrus“) kohaselt on EKP pädev asutus oluliste krediidiasutuste osas ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) raames. Seega on EKP kohustuseks järelevalve oluliste krediidiasutuste üle ja ta teeb tihedat koostööd riikide pädevate asutustega, et teostada oma ülesandeid ühiste järelevalverühmade kaudu, kuhu kuuluvad EKP ja asjaomaste riikide pädevate asutuste töötajad. See võimaldab järelevalve alla kuuluvate krediidiasutustega seotud teabe sujuvat ja kohest edastamist. Ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, võivad taotleda ja saada EKP-lt teavet, mis on saadud järelevalve teostamisel kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide üle. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (9) (edaspidi „SSMi määrus“) kohaselt on EKP pädev asutus oluliste krediidiasutuste osas ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) raames. Seega on EKP kohustuseks järelevalve oluliste krediidiasutuste üle ja ta teeb tihedat koostööd riikide pädevate asutustega, et teostada oma ülesandeid ühiste järelevalverühmade kaudu, kuhu kuuluvad EKP ja asjaomaste riikide pädevate asutuste töötajad. See võimaldab järelevalve alla kuuluvate krediidiasutustega seotud teabe sujuvat ja kohest edastamist. Ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, võivad taotleda ja saada EKP-lt teavet, mis on saadud järelevalve teostamisel kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide üle.

| (15) | SSMi määruse artikli 5 lõike 2 kohaselt on EKP kohustuseks hinnata riikide ametiasutuste poolt vastu võetud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja vajadusel kohaldada kapitalipuhvrite rangemaid nõudeid või rangemaid meetmeid. Selles osas hõlmab EKP ülesannete teostamiseks vajalik teave teabe muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta. |
| --- | --- |

(15)

SSMi määruse artikli 5 lõike 2 kohaselt on EKP kohustuseks hinnata riikide ametiasutuste poolt vastu võetud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja vajadusel kohaldada kapitalipuhvrite rangemaid nõudeid või rangemaid meetmeid. Selles osas hõlmab EKP ülesannete teostamiseks vajalik teave teabe muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta.

| (16) | Pädevad asutused SSMis mitteosalevates liikmesriikides võivad koostööd teha ja järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste kohta teavet vahetada direktiivi 2013/36/EL artiklite 51 ja 116 alusel asutatud järelevalvekolleegiumides, mis on moodustatud krediidiasutuste piiriülese tegevusega seotud järelevalveülesannete koordineerimiseks. |
| --- | --- |

(16)

Pädevad asutused SSMis mitteosalevates liikmesriikides võivad koostööd teha ja järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste kohta teavet vahetada direktiivi 2013/36/EL artiklite 51 ja 116 alusel asutatud järelevalvekolleegiumides, mis on moodustatud krediidiasutuste piiriülese tegevusega seotud järelevalveülesannete koordineerimiseks.

| (17) | See piiriülene teabevahetuse mehhanism keskendub mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärkidele. Seetõttu ei sätesta direktiivi 2013/36/EL artiklid 51 ja 116 ning komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/98 (10) (mis sätestavad järelevalvekolleegiumide töö üldtingimused) konkreetselt ametiasutuste, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, osalemist asjaomastes järelevalvekolleegiumides. Siiski võib päritolu liikmesriigi asjaomane pädev asutus põhimõtteliselt kutsuda muid üksusi järelevalvekolleegiumides osalema, kui muud kolleegiumi liikmed sellega nõus on. Teatav teave filiaali omava krediidiasutuse kohta, mida järelevalvekolleegiumides edastatakse, võib olla asjakohane makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Selles osas soovitatakse pädevatel asutustel kutsuda asjaomaseid ametiasutusi, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, osalema teatavate, järelevalvekolleegiumi poolt arutatavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve küsimuste arutamisel. Nende asjaomaste ametiasutuste selge kaasamine järelevalvekolleegiumides võimalike vaatlejatena komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98 alusel võiks suurendada selle ülesande asjakohasust. Järelevalvekolleegiumide arutelusid rikastaks ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste esindajate kutsumine järelevalvekolleegiumide koosolekutele, et teavitada liikmeid makrotasandi usaldatavusriskidest või seadusuuendustest makrotasandi usaldatavusjärelevalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(17)

See piiriülene teabevahetuse mehhanism keskendub mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärkidele. Seetõttu ei sätesta direktiivi 2013/36/EL artiklid 51 ja 116 ning komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/98 (10) (mis sätestavad järelevalvekolleegiumide töö üldtingimused) konkreetselt ametiasutuste, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, osalemist asjaomastes järelevalvekolleegiumides. Siiski võib päritolu liikmesriigi asjaomane pädev asutus põhimõtteliselt kutsuda muid üksusi järelevalvekolleegiumides osalema, kui muud kolleegiumi liikmed sellega nõus on. Teatav teave filiaali omava krediidiasutuse kohta, mida järelevalvekolleegiumides edastatakse, võib olla asjakohane makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Selles osas soovitatakse pädevatel asutustel kutsuda asjaomaseid ametiasutusi, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, osalema teatavate, järelevalvekolleegiumi poolt arutatavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve küsimuste arutamisel. Nende asjaomaste ametiasutuste selge kaasamine järelevalvekolleegiumides võimalike vaatlejatena komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98 alusel võiks suurendada selle ülesande asjakohasust. Järelevalvekolleegiumide arutelusid rikastaks ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste esindajate kutsumine järelevalvekolleegiumide koosolekutele, et teavitada liikmeid makrotasandi usaldatavusriskidest või seadusuuendustest makrotasandi usaldatavusjärelevalve valdkonnas.

| (18) | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks koostöös ESRNiga koostama suunised ja jälgima teabevahetust, et tagada ühetaoline, tõhus ja tulemuslik lähenemine käesoleva soovituse eesmärgil edastatava teabe osas. EBA peaks koostama raamistiku koostöökokkulepeteks asjaomaste huvirühmadega, et saavutada asjaomastelt huvirühmadelt saadava teabe osas teatav ühetaolisus. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks koostöös ESRNiga koostama suunised ja jälgima teabevahetust, et tagada ühetaoline, tõhus ja tulemuslik lähenemine käesoleva soovituse eesmärgil edastatava teabe osas. EBA peaks koostama raamistiku koostöökokkulepeteks asjaomaste huvirühmadega, et saavutada asjaomastelt huvirühmadelt saadava teabe osas teatav ühetaolisus.

| (19) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (20) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata, |
| --- | --- |

(20)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A – koostöö ja teabevahetus teadmisvajaduse alusel

Soovitatakse, et asjaomased ametiasutused:

| 1) | edastavad teavet muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta asukoha liikmesriigis, et tõhusalt ja tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmise ja/või käivitamisega või et täita muid finantsstabiilsuse ülesandeid. Teabevahetus peab toimuma, kui asukoha liikmesriigi pädev asutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse teabe saamiseks selle filiaali kohta, võttes arvesse EBA suuniseid kooskõlas soovitusega C1. Edastatav teave peab olema proportsionaalne selle filiaali osatähtsuse suhtes asukoha liikmesriigi finantsstabiilsuses; |
| --- | --- |

1)

edastavad teavet muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide kohta asukoha liikmesriigis, et tõhusalt ja tulemuslikult täita oma ülesandeid seoses makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmise ja/või käivitamisega või et täita muid finantsstabiilsuse ülesandeid. Teabevahetus peab toimuma, kui asukoha liikmesriigi pädev asutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse teabe saamiseks selle filiaali kohta, võttes arvesse EBA suuniseid kooskõlas soovitusega C1. Edastatav teave peab olema proportsionaalne selle filiaali osatähtsuse suhtes asukoha liikmesriigi finantsstabiilsuses;

| 2) | sätestavad koostöökokkuleppe või muus vormis vabatahtliku koostöö ja teabevahetuse korra oma vahel või kolmanda riigi asjaomase asutusega, et käsitleda muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaale, kui kõik teabevahetuse lihtsustamises osalevad osapooled peavad seda vajalikuks ja kohaseks. |
| --- | --- |

2)

sätestavad koostöökokkuleppe või muus vormis vabatahtliku koostöö ja teabevahetuse korra oma vahel või kolmanda riigi asjaomase asutusega, et käsitleda muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaale, kui kõik teabevahetuse lihtsustamises osalevad osapooled peavad seda vajalikuks ja kohaseks.

Soovitus B – liidu õigusraamistiku muutmine

Soovitatakse, et asjaomased ametiasutused:

| 1) | hindavad, kas liidu õigusaktides esineb takistusi, mistõttu makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmise ja/või käivitamise või muude finantsstabiilsuse ülesannete eest vastutavad ametiasutused ei saa oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet filiaalide kohta; |
| --- | --- |

1)

hindavad, kas liidu õigusaktides esineb takistusi, mistõttu makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmise ja/või käivitamise või muude finantsstabiilsuse ülesannete eest vastutavad ametiasutused ei saa oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet filiaalide kohta;

| 2) | teevad ettepaneku liidu õigusaktide muutmiseks, et need takistused kõrvaldada, kui Euroopa Komisjon teeb sellest hindamisest järelduse, et takistused esinevad. |
| --- | --- |

2)

teevad ettepaneku liidu õigusaktide muutmiseks, et need takistused kõrvaldada, kui Euroopa Komisjon teeb sellest hindamisest järelduse, et takistused esinevad.

Soovitus C – teabevahetuse suunised ja selle jälgimine

Soovitatakse, et EBA:

| 1) | võtab kooskõlas soovitusega A vastu suunised asjaomaste asutuste vaheliseks teabevahetuseks muus liikmesriigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide osas, mis peaksid sätestama, et teavet tuleb edastada vähemalt teadmisvajaduse ulatuses ja kehtiva liidu ja riigisiseste õigusaktide piires. Teabe loetelu peaks sisaldama vähemalt järgmiste liikide teabekirjeid: | filiaali tasandil:






  a) | vara ja riskipositsioonid koos alajaotustega; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

võtab kooskõlas soovitusega A vastu suunised asjaomaste asutuste vaheliseks teabevahetuseks muus liikmesriigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide osas, mis peaksid sätestama, et teavet tuleb edastada vähemalt teadmisvajaduse ulatuses ja kehtiva liidu ja riigisiseste õigusaktide piires. Teabe loetelu peaks sisaldama vähemalt järgmiste liikide teabekirjeid:

filiaali tasandil:

a)

vara ja riskipositsioonid koos alajaotustega;

| b) | vara koos alajaotustega laenuvõtjapõhiste meetmete kohta; |
| --- | --- |

b)

vara koos alajaotustega laenuvõtjapõhiste meetmete kohta;

| c) | kohustused koos alajaotustega; |
| --- | --- |

c)

kohustused koos alajaotustega;

| d) | finantssektorisisesed riskipositsioonid; |
| --- | --- |

d)

finantssektorisisesed riskipositsioonid;

| e) | teave, mis on vajalik muude süsteemselt oluliste ettevõtjate tuvastamiseks; |
| --- | --- |

e)

teave, mis on vajalik muude süsteemselt oluliste ettevõtjate tuvastamiseks;

| | kontserni emaettevõtja/emaettevõtja tasandil;






  f) | omavahendid ja finantsvõimendus; |
| --- | --- | --- |

kontserni emaettevõtja/emaettevõtja tasandil;

f)

omavahendid ja finantsvõimendus;

| g) | rahastamine ja likviidsus; |
| --- | --- |

g)

rahastamine ja likviidsus;

| h) | asjakohane teave filiaalide kohta, näiteks äristrateegia ja krediidiasutuste finantsseisundi taastamise kavade teatavad elemendid ning asjakohased järelevalvehinnangud; |
| --- | --- |

h)

asjakohane teave filiaalide kohta, näiteks äristrateegia ja krediidiasutuste finantsseisundi taastamise kavade teatavad elemendid ning asjakohased järelevalvehinnangud;

| 2) | jälgib regulaarselt koostöös ESRNiga asjaomaste ametiasutuste vahelist teabevahetust muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide osas. |
| --- | --- |

2)

jälgib regulaarselt koostöös ESRNiga asjaomaste ametiasutuste vahelist teabevahetust muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide osas.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „filiaal“ (branch) - krediidiasutuse iseseisva juriidilise üksuse äritegevuse asukoht, mis otseselt teostab kõiki või osa krediidiasutuse äritegevusele omaseid tehinguid; |
| --- | --- |

a)

„filiaal“ (branch) - krediidiasutuse iseseisva juriidilise üksuse äritegevuse asukoht, mis otseselt teostab kõiki või osa krediidiasutuse äritegevusele omaseid tehinguid;

| b) | „krediidiasutus“ (credit institution) – krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

b)

„krediidiasutus“ (credit institution) – krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses;

| c) | „finantsstabiilsuse seisukohalt oluline filiaal“ (branch relevant for financial stability) – muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaal, mis vastab mõnele järgmisele kriteeriumile:






  i) | asukoha liikmesriigi pädev asutus on otsustanud, et filiaal määratletakse kui oluline direktiivi 2013/36/EL artikli 51 alusel; |
| --- | --- | --- |

c)

„finantsstabiilsuse seisukohalt oluline filiaal“ (branch relevant for financial stability) – muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaal, mis vastab mõnele järgmisele kriteeriumile:

i)

asukoha liikmesriigi pädev asutus on otsustanud, et filiaal määratletakse kui oluline direktiivi 2013/36/EL artikli 51 alusel;

| ii) | asukoha liikmesriigi pädev asutus on otsustanud, et filiaal vastab muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 3, kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve suunistega EBA/GL/2014/10 (11); |
| --- | --- |

ii)

asukoha liikmesriigi pädev asutus on otsustanud, et filiaal vastab muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 3, kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve suunistega EBA/GL/2014/10 (11);

| iii) | asukoha liikmesriigi kriisilahendusasutus on otsustanud, et filiaal täidab asukoha liikmesriigis kriitilisi funktsioone Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (12) artikli 2 lõike 1 punkti 35 tähenduses; |
| --- | --- |

iii)

asukoha liikmesriigi kriisilahendusasutus on otsustanud, et filiaal täidab asukoha liikmesriigis kriitilisi funktsioone Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (12) artikli 2 lõike 1 punkti 35 tähenduses;

| iv) | filiaali turuosa ületab 2 % ühest riskipositsioonide liigist, mis on osutatud direktiivi 2013/36/EL (13) artikli 133 lõike 5 punktides a ja b. |
| --- | --- |

iv)

filiaali turuosa ületab 2 % ühest riskipositsioonide liigist, mis on osutatud direktiivi 2013/36/EL (13) artikli 133 lõike 5 punktides a ja b.

| d) | „asukoha liikmesriik“ (host Member State) – vastuvõttev liikmesriik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 44 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

d)

„asukoha liikmesriik“ (host Member State) – vastuvõttev liikmesriik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 44 määratletud tähenduses;

| e) | „päritolu liikmesriik“ (home Member State) – päritoluliikmesriik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 43 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

e)

„päritolu liikmesriik“ (home Member State) – päritoluliikmesriik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 43 määratletud tähenduses;

| f) | „pädev asutus“ (competent authority) – avaliku sektori asutus või organ (kes peab riigi õiguse kohaselt teostama järelevalvet krediidiasutuste üle, kuna ta on osa asjaomases liikmesriigis kehtivast järelevalvesüsteemist, riigisisese õiguse alusel) ja EKP (määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõike 1 alusel); |
| --- | --- |

f)

„pädev asutus“ (competent authority) – avaliku sektori asutus või organ (kes peab riigi õiguse kohaselt teostama järelevalvet krediidiasutuste üle, kuna ta on osa asjaomases liikmesriigis kehtivast järelevalvesüsteemist, riigisisese õiguse alusel) ja EKP (määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõike 1 alusel);

| g) | „koostöökokkulepe“ (memorandum of understanding) – vabatahtlik kord, mis sätestab koostööd kavandavate asjaomaste ametiasutuste omavahelise koostöö viisi ja täpsustab edastatavad andmed ja teabe kooskõlas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

g)

„koostöökokkulepe“ (memorandum of understanding) – vabatahtlik kord, mis sätestab koostööd kavandavate asjaomaste ametiasutuste omavahelise koostöö viisi ja täpsustab edastatavad andmed ja teabe kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

| h) | „asjaomane asutus“ (relevant authority) –






  1) | järgmised ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, näiteks seoses põhjendava analüüsiga (mitteammendav loetelu):






  i) | määratud asutus direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatüki või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„asjaomane asutus“ (relevant authority) –

1)

järgmised ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, näiteks seoses põhjendava analüüsiga (mitteammendav loetelu):

i)

määratud asutus direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 4. peatüki või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 1 kohaselt;

| ii) | EKP määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõike 1 alusel; |
| --- | --- |

ii)

EKP määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 9 lõike 1 alusel;

| iii) | makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, mille eesmärgid, korraldus, ülesanded, volitused, instrumendid, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; |
| --- | --- |

iii)

makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, mille eesmärgid, korraldus, ülesanded, volitused, instrumendid, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3;

| 2) | pädev asutus. |
| --- | --- |

2)

pädev asutus.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1) | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata teadmisvajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata teadmisvajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu;

| b) | lisas sätestatud konkreetsed vastavuskriteeriumid peaksid olema täidetud iga soovituse osas. |
| --- | --- |

b)

lisas sätestatud konkreetsed vastavuskriteeriumid peaksid olema täidetud iga soovituse osas.

| 2) | Adressaadid peavad ESRNile ja nõukogule esitama aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või esitama piisavad põhjendused nende võtmatajätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

b)

hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad ESRNile ja nõukogule esitama aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmatajätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

1)   Soovitus A

| a) | asjaomased asutused peavad ESRNile ja nõukogule esitama soovituse A rakendamise vahearuande 31. detsembriks 2020; |
| --- | --- |

a)

asjaomased asutused peavad ESRNile ja nõukogule esitama soovituse A rakendamise vahearuande 31. detsembriks 2020;

| b) | asjaomased asutused peavad ESRNile ja nõukogule esitama soovituse A rakendamise lõpparuande 31. detsembriks 2024, võttes arvesse võimalikke riigisiseste ja ELi õigusaktide ning EBA suuniste muudatusi. |
| --- | --- |

b)

asjaomased asutused peavad ESRNile ja nõukogule esitama soovituse A rakendamise lõpparuande 31. detsembriks 2024, võttes arvesse võimalikke riigisiseste ja ELi õigusaktide ning EBA suuniste muudatusi.

2)   Soovitus B

Komisjon peab ESRNile ja nõukogule esitama soovituse B rakendamise aruande 31. detsembriks 2022.

3)   Soovitus C

EBA peab ESRNile ja nõukogule esitama soovituse C rakendamise aruande 31. detsembriks 2023.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1) | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande. |
| --- | --- |

b)

kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande.

| 2) | Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2)

Frankfurt Maini ääres, 26. september 2019

ESRNi sekretariaadi juhataja, ESRNi haldusnõukogu nimel

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitus ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Nordic-Baltic Macroprudential Forum (NBMF) on keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide vaheline piirkondlik koostöökogu. NBMF arutab sageli finantsstabiilsuse riske Põhja- ja Baltimaade piirkonnas ja konkreetsetes riikides, samuti makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja nende mitmepoolset ülevõtmist nende riskide käsitlemiseks ja piirkondliku koordineerimise tõhustamiseks.

6

Nordic-Baltic Macroprudential Forum

(7)  Koostöökokkulepe piiriülese finantsstabiilsuse tagamise kohta Eesti, Islandi, Läti, Leedu, Norra, Soome, Rootsi ja Taani pädevate ministeeriumide, keskpankade, finantsjärelevalveasutuste ja kriisilahendusasutuste vahel, 31. jaanuar 2018.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

8

(9)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

9

(10)  Komisjoni delegeeritud 16. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2016/98, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks järelevalvekolleegiumide toimimise üldtingimused (ELT L 21, 28.1.2016, lk 2).

10

(11)  Euroopa Pangandusjärelevalve 16. detsembri 2014. aasta suunised direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv) artikli 131 lõike 3 kohaldamistingimuste määramise kriteeriumide kohta seoses muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hindamisega (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

12

(13)  Vastavalt muutmisdirektiivile (EL) 2019/878.

13

---

Lisa

SOOVITUSTE VASTAVUSKRITEERIUMID

Soovitus A – koostöö ja teabevahetus teadmisvajaduse alusel

Soovituse A puhul on määratletud järgmised vastavuskriteeriumid.

Soovitus A1 – teabevahetuse tulemuslikkus, tõhusus ja proportsionaalsus

| 1. | Kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse, peab asjaomane asutus koguma ja edastama vähemalt järgmised asjakohased teabeliigid: kõikide filiaalide osas teabe soovituse C1 punktides a kuni e ja finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide osas teabe soovituse C1 punktides f kuni h. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Asjaomased asutused peavad teavitama ESRNi ja EBA igast probleemist, mis teabevahetuses ette tuleb. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse, peavad asjaomased asutused pärast EBA poolt soovitust C1 käsitlevate suuniste avaldamist edastama vähemalt nendes suunistes osutatud teabe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teabe edastamisel tuleb juhinduda järgmistest põhimõtetest:






  a) | teabevahetus toimub asukoha liikmesriigi ametiasutuse, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, põhjendatud taotluse alusel ning taotletud teave peab olema vajalik nende ülesannete täitmiseks, võttes arvesse teadmisvajaduse põhimõtet; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

teabevahetus toimub asukoha liikmesriigi ametiasutuse, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, põhjendatud taotluse alusel ning taotletud teave peab olema vajalik nende ülesannete täitmiseks, võttes arvesse teadmisvajaduse põhimõtet;

| b) | edastatav teave peab olema proportsionaalne selle filiaali osatähtsuse suhtes teavet taotleva liikmesriigi finantsstabiilsuses; |
| --- | --- |

b)

edastatav teave peab olema proportsionaalne selle filiaali osatähtsuse suhtes teavet taotleva liikmesriigi finantsstabiilsuses;

| c) | ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, peavad enne muudest asjaomastelt asutustelt teabe nõudmist arvesse võtma kättesaadavat teavet; |
| --- | --- |

c)

ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, peavad enne muudest asjaomastelt asutustelt teabe nõudmist arvesse võtma kättesaadavat teavet;

| d) | asjaomased asutused peavad esitama taotletud teabe ilma ebakohase viivituseta; |
| --- | --- |

d)

asjaomased asutused peavad esitama taotletud teabe ilma ebakohase viivituseta;

| e) | asjaomased asutused peaksid kehtiva õigusraamistiku piirides kasutama oma teabe kogumise pädevust, kui teave ei ole asjaomastelt asutustelt koheselt kättesaadav; |
| --- | --- |

e)

asjaomased asutused peaksid kehtiva õigusraamistiku piirides kasutama oma teabe kogumise pädevust, kui teave ei ole asjaomastelt asutustelt koheselt kättesaadav;

| f) | asjaomased asutused peaksid võimaluse korral kasutama olemasolevaid vorme; |
| --- | --- |

f)

asjaomased asutused peaksid võimaluse korral kasutama olemasolevaid vorme;

| g) | asjaomased asutused peaksid teavet edastama kasutajasõbralikus vormis, mis võimaldab andmete edasist töötlemist; |
| --- | --- |

g)

asjaomased asutused peaksid teavet edastama kasutajasõbralikus vormis, mis võimaldab andmete edasist töötlemist;

| h) | asjaomased asutused peaksid kehtestama korra vajaduse korral konfidentsiaalse teabe edastamiseks; |
| --- | --- |

h)

asjaomased asutused peaksid kehtestama korra vajaduse korral konfidentsiaalse teabe edastamiseks;

| i) | vastuvõttev ametiasutus peaks tagama teabe konfidentsiaalsuse vähemalt samal tasandil, mida kohaldab teavet edastav ametiasutus. |
| --- | --- |

i)

vastuvõttev ametiasutus peaks tagama teabe konfidentsiaalsuse vähemalt samal tasandil, mida kohaldab teavet edastav ametiasutus.

| 5. | Piisavalt põhjendatuks loetakse ametiasutuse, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, tegevusetus liikmesriikides, kus ei ole tõendeid selles liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide olemasolu kohta või kui ametiasutused on avaldanud, et nende kasutuses on kogu teave, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Piisavalt põhjendatuks loetakse asjaomaste asutuste tegevusetus, kui asjaomase asukoha liikmesriigi ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, ei ole esitanud põhjendatud taotlust teabe saamiseks. |
| --- | --- |

5.

Soovitus A2 – koostöövormid ja teabevahetus

| 1. | Asjaomased asutused peaksid tagama, et kõik vabatahtlikud korraldused, näiteks koostöökokkulepped, sätestavad muu hulgas teabevahetuse üldpõhimõtte kooskõlas asjaomaste asutuste vahelise koostöö põhimõtetega ja teabevahetuse taotluse standarditega kooskõlas soovitusega A1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui asjaomased asutused esitavad tõendid vabatahtlike korralduste kohta või avaldavad, et neil on pädevus edastada teavet soovituse A1 kohaselt ilma erikorraldusteta, on asjaomased asutused soovitust A2 järginud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piisavalt põhjendatuks loetakse asjaomaste asutuste tegevusetus, kui esinevad tõendid, et nende liikmesriigis ei ole finantsstabiilsuse seisukohalt olulisi filiaale või kui ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, avaldavad, et nende kasutuses on kogu teave, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks, või kui põhjendatud taotlusi teabe saamiseks ei ole esitatud. |
| --- | --- |

3.

Soovitus B – liidu õigusraamistiku muutmine

Soovituse B osas määratletakse järgmised vastavuskriteeriumid.

Euroopa Komisjon peab hindama, kas liidu õigusakte tuleks muuta, et ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, oleks oma ülesannete täitmiseks vajalik teave, mis võimaldaks vähemalt järgmist:

| 1) | regulaarselt saab koguda teavet soovituses C1 osutatud ja EBA poolt sätestatud kategooriates, kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse; |
| --- | --- |

1)

regulaarselt saab koguda teavet soovituses C1 osutatud ja EBA poolt sätestatud kategooriates, kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab põhjendatud taotluse;

| 2) | koguda saab lisateavet, kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab ühekordse taotluse; |
| --- | --- |

2)

koguda saab lisateavet, kui ametiasutus, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, esitab ühekordse taotluse;

| 3) | koguda ja/või edastada saab teavet kooskõlas soovitusega A ning võimaluse korral asjaomastele asutustele mitte kättesaadavat teavet, eelkõige seoses direktiivi 2013/36/EL artiklitega 40, 47 ja 56 ning direktiivi 2014/59/EL artikliga 84, eelkõige teavet finantsseisundi taastamise kavade teatavate osade kohta (1); |
| --- | --- |

3)

koguda ja/või edastada saab teavet kooskõlas soovitusega A ning võimaluse korral asjaomastele asutustele mitte kättesaadavat teavet, eelkõige seoses direktiivi 2013/36/EL artiklitega 40, 47 ja 56 ning direktiivi 2014/59/EL artikliga 84, eelkõige teavet finantsseisundi taastamise kavade teatavate osade kohta (1);

| 4) | olulise filiaali mõiste direktiivi 2013/36/EL artikli 51 eesmärgil vastab kohaselt asukoha liikmesriigi finantsstabiilsuse kaalutlustele; |
| --- | --- |

4)

olulise filiaali mõiste direktiivi 2013/36/EL artikli 51 eesmärgil vastab kohaselt asukoha liikmesriigi finantsstabiilsuse kaalutlustele;

| 5) | ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, saavad osaleda järelevalvekolleegiumides vaatlejatena seoses direktiivi 2013/36/EL artiklitega 51 ja 116. |
| --- | --- |

5)

ametiasutused, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded, saavad osaleda järelevalvekolleegiumides vaatlejatena seoses direktiivi 2013/36/EL artiklitega 51 ja 116.

Euroopa Komisjon võiks kaaluda ka EBA poolt soovituse C1 alusel koostatud teabe loetelu lisamist komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) 2016/98, komisjoni rakendusmäärusesse (EL) 2016/99 (2) ja komisjoni rakendusmäärusesse (EL) nr 680/2014 (3), mis tagaks, et pädevatel asutustel on juurdepääs samale teabekogumile kui ametiasutustel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või käivitamine või muud finantsstabiilsuse ülesanded.

Soovitus C – teabevahetuse suunised ja jälgimine

Soovituse C osas määratletakse järgmised vastavuskriteeriumid.

Soovitus C1 – teabevahetuse suunised

EBA poolt koostatavad teabevahetuse suunised peaksid muu hulgas hõlmama järgmist:

| a) | koostöökokkuleppe vorm, mida teabevahetuses osalevad pooled saaksid kasutada ja kohandada vastavalt poolte vajadustele; |
| --- | --- |

a)

koostöökokkuleppe vorm, mida teabevahetuses osalevad pooled saaksid kasutada ja kohandada vastavalt poolte vajadustele;

| b) | teabevahetuse tulemuslikkuse ja tõhususe täiendavad põhimõtted; |
| --- | --- |

b)

teabevahetuse tulemuslikkuse ja tõhususe täiendavad põhimõtted;

| c) | teabe edastamise vormid ja teabevahetuse vormid; |
| --- | --- |

c)

teabe edastamise vormid ja teabevahetuse vormid;

| d) | soovituses C1 osutatud teabe miinimumkogumi täpsustamine, sh põhjendatud taotluse korral edastamisele kuuluva teabe loetelu filiaalide osas ja edastamisele kuuluva teabe loetelu finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide osas. |
| --- | --- |

d)

soovituses C1 osutatud teabe miinimumkogumi täpsustamine, sh põhjendatud taotluse korral edastamisele kuuluva teabe loetelu filiaalide osas ja edastamisele kuuluva teabe loetelu finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide osas.

Soovitus C2 – teabevahetuse tulemuslikkuse ja tõhususe jälgimine

| 1. | EBA peaks jälgima asjaomaste asutuste vahelise teabevahetuse tulemuslikkust ja tõhusust koostöös ESRNiga nende asutuste poolt esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EBA peaks vähemalt kord aastas esitama ESRNile aruande asjaomaste asutuste vahelise teabevahetuse tulemuslikkuse ja tõhususe kohta, võttes arvesse teavet, mis on saadud asjaomastelt asutustelt soovituse A2 osas asjakohase vastavuskriteeriumi 2 järgimise tulemusel, ja ESRNilt saadud teavet; see peaks hõlmama teabetaotluste arvu ja vastamiseks kulunud aja ning teabe sõlmitud koostöökokkulepete kohta. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

(2)  Komisjoni 16. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/99, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalvekolleegiumide tegevuse üldtingimuste kindlaksmääramisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL (ELT L 21, 28.1.2016, lk 21).

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/11

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 412/02)

22. novembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9512 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9512 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/12

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta

(2019/C 412/03)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES, ET

| 1. | nõukogu resolutsioonis Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta kutsutakse liikmesriike ja Euroopa Komisjoni muu hulgas üles toetama kvaliteetse noorsootöö arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, sealhulgas toetama noorsootöötajate koolitamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | liikmesriikides tehtava noorsootöö mitmekesisus ja eripära kajastab liikmesriikide ajalugu, sotsiaal-majanduslikke tingimusi ja kultuurikonteksti, samuti nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi prioriteete; |
| --- | --- |

2.

| 3. | erinevustest hoolimata on olemas ühisosa, mis on seotud noorsootöötajate haridus- ja koolitusvajadustega ning põhineb pikaajalisel koostööl Euroopa noortevaldkonnas, ühistel väärtustel ning arvukatel noorsootööd käsitlevatel uuringutel, deklaratsioonidel, programmidel, järeldustel ja soovitustel (1). Tegevused, mille eesmärk on muu hulgas klassifitseerida Euroopa tasandil kutsestandardid, kaardistada noorsootöötajate haridus- ja karjäärivõimalused, parandada noorsootöö kvaliteeti, anda teavet noorsootöö kohta ja toetada noorsootöötajate kutsealast arengut ELi programmide ja Euroopa Nõukogu noorsootööd käsitleva veebipõhise vahendi (Council of Europe Youth Work Portfolio) kaudu, lisavad sellele ühisosale kasulikke elemente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noorsootöötajate haridust ja koolitust tuleks kohandada, nii et see vastaks iga liikmesriigi konkreetsetele vajadustele ja tingimustele. Seetõttu vajab noorsootöötajate haridus ja koolitus paindlikku, kasutajakeskset, mitmetasandilist ja valdkonnaülest lähenemisviisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noorsootöötajatele võivad haridust ja koolitust anda muu hulgas noorteorganisatsioonid, noorsootöö organisatsioonid, kohalike omavalitsuste või piirkondlikud noorsootöö ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, samuti haridus- ja koolitusasutused, kes pakuvad noorsootööga seotud õpinguid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kuna noorsootöötajate haridus ja koolitus tuleb kohandada riiklikele tingimustele, ei ole sellest tulenevad mudelid ja tavad tingimata teistesse liikmesriikidesse otse ülekantavad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hiljutised uuringud ja ülevaated (2) näitavad, et Euroopas on vähe kvaliteetse hariduse võimalusi noorsootöö valdkonnas ning vähe koolitusvõimalusi noorsootöötajatele. Samuti puuduvad teave ja andmed haridus- ja koolitusvajaduste ja vajaduste kaetuse kohta eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noorsootöötajate kvaliteetne, paindlik ja praktilise suunitlusega haridus ja koolitus, mida toetavad regulaarselt läbiviidavad teadusuuringud, on väga oluline eeltingimus ja tegur noorsootöö kvaliteedi ja tunnustamise edendamiseks; |
| --- | --- |

8.

RÕHUTADES

| 9. | vajadust arendada ja pakkuda noorsootöötajatele kvaliteetset haridust ja koolitust, tuginedes noorsootöö mitmekesisusele Euroopas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | samuti vajadust täiendavalt uurida tasustatud ja vabatahtlike noorsootöötajate haridus- ja õppimisvõimalusi. Puuduvad piisavad teadmised selle kohta, kuidas formaalharidus ja mitteformaalne õppimine seostuvad praktilise noorsootööga ning valmistavad noorsootöötajaid selleks ette. Samuti on vaja kaardistada noorsootöötajate karjäärivõimalused ning uurida põhjalikumalt noorteorganisatsioonide, noorsootöö organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste või piirkondliku noorsootöö juhtimist, et toetada töökohapõhist õpet ja tööalast täienduskoolitust. Täiendavat teavet on vaja ka selle kohta, kuidas võimestada ja tugevdada noorsootöötajate ühendusi ja võrgustikke vastastikuse õppimise, vastastikuse nõustamise ja vastastikuse toetamise eesmärgil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uuringute ning praktikapõhiste ja alt üles suunatud perspektiivide ja lähenemisviiside olulist rolli noorsootöötajate hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vastastikuse õppimise, vastastikuse juhendamise, mentorluse ning juhendamisele ja reflektiivsele praktikale orienteerituse olulisust ja potentsiaali noorsootöötajate hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mitmesuguste pädevuste (3) tunnustamist, mida noorsootöötajad vajavad noortega töötamiseks, võttes arvesse nende muutuvaid elutingimusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | noorsootöötajate esma- ja täiendusõppe tähtsust, et reageerida noorte jaoks olulistele esilekerkivatele küsimustele, nagu digitaliseerimine, ränne, kliimamuutused, muutuv tööturg, demokraatiale ja inimõigustele avalduvad ohud ning üha suurem ebakindlus, ja neid küsimusi asjakohaselt käsitleda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võimalust käsitada noorsootöötajate haridust ja koolitust vahendina Euroopa noortepoliitika eesmärkide ja noorsootööstrateegiate, eelkõige Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 elluviimiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euroopas noorsootöötajate hariduse ja koolituse arendamise kestlike struktuuride ja vahendite vastavalt vajadusele kas loomise või tugevdamise tähtsust; |
| --- | --- |

16.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET

| 17. | jätkama olemasolevale kaardistusele tuginedes Euroopa praeguste noorsootöötajate haridus- ja koolitussüsteemide uurimist, et süvendada teadmisi Euroopa tasandil välja töötatud poliitikameetmete, meetodite ja vahendite mõju kohta noorsootöötajate haridusele ja koolitusele liikmesriikides. Võimaluse korral peaks teabe kogumine toimuma olemasolevate vahendite kaudu, nagu Euroopa noortepoliitika teadmuskeskus ja Youth Wiki; |
| --- | --- |

17.

| 18. | arendama liikmesriikide vahel ühist arusaama noorsootöötajate hariduse ja koolituse kvaliteedi ja eesmärkide kohta, edendades paindlike, praktikapõhiste ja mitmetasandiliste lähenemisviiside väljatöötamist noorsootöötajate hariduse ja koolituse jaoks, mida saaks kohandada nii, et need vastaksid iga liikmesriigi riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele vajadustele ja ootustele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | looma noorsootöö alase formaalse ja mitteformaalse hariduse ja koolituse pädevuspõhise raamistiku, milles võetakse arvesse töölevõetud/tasustatud noorsootöötajate, noorsootöö alal karjääri teha soovivate ning vabatahtlike noorsootöötajate ja noortejuhtide erinevaid koolitusvajadusi, tuginetakse vastastikusele õppimisele ning kasutatakse digiõpet ja muid uuenduslikke meetodeid. Selline raamistik ei tohi kehtestada riiklikele haridusprogrammidele ametlikke nõudeid ning peab täielikult austama riikide pädevusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | innustama liikmesriike vajaduse korral kaardistama riigipõhiselt noorsootöös vajalikud pädevused ja nende peamised elemendid ning sellele vastavalt hindama, ajakohastama ja arendama edasi noorsootöötajate koolitus- ja haridusprogramme, mida juhivad kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi haridus- ja koolitusasutused või noorsootöö alast koolitust pakkuvad organisatsioonid, tehes seda nii esma- kui ka täiendusõppe puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | innustama liikmesriike, Euroopa Komisjoni ning noorsootöö valdkonnas asjakohaseid riigiasutusi ja sidusrühmi tegema koostööd Euroopa Nõukogu, noorteorganisatsioonide ja teiste asjakohaste organisatsioonide ja võrgustikega, et arendada edasi noorsootöötajate haridust ja koolitust Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | edendama ja hõlbustama kahepoolset ja mitmepoolset koostööd, eelkõige valdkonnaülesel tasandil, liikmesriikide haldusasutuste, ülikoolide, haridusasutuste, sealhulgas kutseõppeasutuste ja noorsootöötajatele mõeldud haridus- ja koolitusprogramme pakkuvate organisatsioonide ning selliste programmide arendajate vahel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | edendama pidevat koostööd avaliku sektori noorsootöö pakkujate ning noorsootöötajate hariduses ja koolituses osalevate kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, et vahetada kogemusi ja inspiratsiooni kogu Euroopas. Selleks tuleks kasutada vajaduse korral asjakohaste ELi programmide, nagu Erasmus+ pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tõhustama noorsootöötajate haridust ja koolitust, noorsootööga seotud uuringuid ning noorsootöö alase mitteformaalse õppimise tunnustamist, pakkudes võimalusi vahetusteks, koostööks ja võrgustike loomiseks seeläbi, et kasutatakse tõhusalt ära võimalusi, mida pakuvad ELi programmid ja vahendid, nagu Erasmus+, Euroopa solidaarsuskorpus, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, programm „Horisont 2020“ ja programm „Loov Euroopa“; |
| --- | --- |

24.

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES

| 25. | uurima 2021. aasta lõpuks võimalusi noorsootöötajate hariduse ja koolituse edasiarendamiseks, sealhulgas valmistama ette selleteemalise nõukogu soovituse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | parandama digipädevusi mitteformaalse õppimise ja koolituse kaudu, võttes arvesse olemasoleva digiõppe tegevuskava ajakohastamisprotsessi seoses selle laiendamisega noorsootööle. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Vt viited lisas.

(2)  Vt viide 4 lisas.

(3)  Tomi Kiilakoski, Marko Kovacic, Youth work (education) in flux: contemporary challenges in an erratic Europe, aruanne ELi noortekonverentsi (Helsingi, 1.–3. juuli 2019) kohta.

---

LISA

1.   Viited

Nõukogu tuletab käesolevate järelduste vastuvõtmisel meelde eelkõige järgmisi dokumente.

| 1. | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile (2010/C 326/02) |
| --- | --- |

1.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile (2010/C 326/02)

| 2. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsootöö kohta (2010/C 327/01) |
| --- | --- |

2.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsootöö kohta (2010/C 327/01)

| 3. | Nõukogu järeldused noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta (2011/C 372/03) |
| --- | --- |

3.

Nõukogu järeldused noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta (2011/C 372/03)

| 4. | Euroopa Komisjon, Working with young people: the value of youth work in the European Union, 2014 |
| --- | --- |

4.

Euroopa Komisjon, Working with young people: the value of youth work in the European Union, 2014

| 5. | Nõukogu järeldused noorsootöö tõhustamise kohta sidusate ühiskondade tagamiseks (2015/C 170/02) |
| --- | --- |

5.

Nõukogu järeldused noorsootöö tõhustamise kohta sidusate ühiskondade tagamiseks (2015/C 170/02)

| 6. | Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (2015/C 417/02) |
| --- | --- |

6.

Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (2015/C 417/02)

| 7. | Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus, 27.–30. aprill 2015 |
| --- | --- |

7.

Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus, 27.–30. aprill 2015

| 8. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused noortevaldkonna rolli kohta terviklikus ja valdkondadevahelises lähenemisviisis, mille eesmärk on noorte vägivaldse radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine (2016/C 213/01) |
| --- | --- |

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused noortevaldkonna rolli kohta terviklikus ja valdkondadevahelises lähenemisviisis, mille eesmärk on noorte vägivaldse radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine (2016/C 213/01)

| 9. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, mis käsitlevad noorsootöö uute lähenemisviiside edendamist noorte potentsiaali väljaselgitamiseks ja arendamiseks (2016/C 467/03) |
| --- | --- |

9.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, mis käsitlevad noorsootöö uute lähenemisviiside edendamist noorte potentsiaali väljaselgitamiseks ja arendamiseks (2016/C 467/03)

| 10. | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu (2017/C 189/06) |
| --- | --- |

10.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu (2017/C 189/06)

| 11. | Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (2017/C 418/02) |
| --- | --- |

11.

Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (2017/C 418/02)

| 12. | Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2017) 4 liikmesriikidele noorsootöö kohta |
| --- | --- |

12.

Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2017) 4 liikmesriikidele noorsootöö kohta

| 13. | Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (2018/C 456/01) |
| --- | --- |

13.

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (2018/C 456/01)

| 14. | Komisjoni teatis digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018) 22 final) |
| --- | --- |

14.

Komisjoni teatis digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018) 22 final)

| 15. | Partnership between the European Commission and the Council of Europe in the field of Youth: Mapping the educational and career paths of youth workers, I osa. Aruanne. |
| --- | --- |

15.

Partnership between the European Commission and the Council of Europe in the field of Youth: Mapping the educational and career paths of youth workers, I osa. Aruanne.

2.   Mõiste määratlus

Käesolevates nõukogu järeldustes kasutatakse järgmist mõistet.

„Noorsootöötaja“ – erialaekspert, vabatahtlik või noortejuht, kes hõlbustab noorte õppimist ning isiklikku ja sotsiaalset arengut ning motiveerib ja toetab neid iseseisvateks, aktiivseteks ja vastutustundlikeks isikuteks ja kodanikeks saamisel. Noorsootöö tegemise aluseks on noorte vabatahtliku ja aktiivse osaluse põhimõte.

---

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/16

---

Nõukogu järeldused Eurojusti kohta – Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus digitaalajastul

(2019/C 412/04)

NÕUKOGU VÕTTIS VASTU JÄRGMISED JÄRELDUSED:

| 1. | Nõukogu viitab Euroopa Ülemkogu poolt 20. juunil 2019 vastu võetud uuele strateegilisele tegevuskavale aastateks 2019–2024, milles seatakse kodanike ja vabaduste kaitse üheks järgmise institutsioonilise tsükli põhiprioriteediks. Kooskõlas strateegilise tegevuskavaga on liit pühendunud terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitluse laiendamisele ja tugevdamisele, koostöö ja teabevahetuse parandamisele ning liidu ühiste instrumentide edasiarendamisele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõukogu tervitab Eurojusti 2018. aasta aruande (7944/19) esitamist ja täiendavaid edusamme, mida Eurojust on teinud oma ülesannete täitmisel, olles peamine osaleja liikmesriikide ametiasutuste õigusalase tegevuse koordineerimise ja koostöö hõlbustamisel ja tugevdamisel kõige raskemat liiki piiriüleste kuritegude, eelkõige terrorismi, inimkaubanduse, rändajate smugeldamise, küberkuritegevuse ja korruptsiooniga seotud juhtumite uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel. Sarnaselt varasematele aastatele suurenes Eurojustile edastatud juhtumite arv ka 2018. aastal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nõukogu on rahul, et Eurojust on sõlminud koostöölepingud Albaania ja Gruusiaga ja on viinud lõpule läbirääkimised Serbiaga sõlmitava koostöölepingu üle ning et Eurojusti on lähetatud uued sideprokurörid. Need koostöölepingud, nagu ka sideprokurörid, aitavad märkimisväärselt kaasa asjaomaste kolmandate riikidega tehtava õigusalase koostöö hõlbustamisele. Samuti saab see tuua kasu teistele osalejatele, eelkõige määrusega (EL) 2017/1939 (1) asutatud Euroopa Prokuratuurile. Eurojusti innustatakse tagama, et uued koostöölepingud jõustuksid võimalikult kiiresti ning igal juhul enne 12. detsembrit 2019, mil määrus (EL) 2018/1727 (2) muutub kohaldatavaks. Eurojusti kutsutakse üles kaaluma vajadust sõlmida koostöölepingud muude kolmandate riikidega kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 alusel toimuva koostööstrateegia koostamise kontekstis. Samuti kutsub nõukogu komisjoni üles koostama võimalikult kiiresti pärast kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäeva soovitused rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste alustamiseks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nõukogu tervitab asjaolu, et 2019. aasta septembris alustas tööd Eurojusti hallatav õigusalane terrorismivastase võitluse register, mis koondab kõikide liikmesriikide õigusalase teabe terrorismivastase võitlusega seotud menetluste kohta. See register, mis sisaldab liikmesriikide poolt vastavalt nõukogu otsusele 2005/671/JSK (3) edastatud teavet, suurendab ELi ja selle liikmesriikide tõhusust terrorismivastases võitluses. Kuna liikmesriikide pädevate asutuste poolt Eurojustile teabe edastamine on üks eeltingimus selleks, et õigusalane terrorismivastase võitluse register saaks tõhusalt toimida ja anda lisaväärtuse liikmesriikide ametiasutuste uurimistesse, kordab nõukogu liikmesriikide kohustust edastada sellist teavet kooskõlas nõukogu otsusega 2005/671/JSK. |
| --- | --- |

4.

Eurojusti roll

| 5. | Nõukogu rõhutab, et Eurojust on oluline osaleja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas. Tal on spetsiaalne ja koordineeriv roll liidus õigusalase koostöö valdkonna tegevuse koordineerimisel. Eurojust on ainus ELi asutus, kes koordineerib õigusasutuste tegevust julgeolekuahela igas lülis. Tal on ainulaadne ja elutähtis roll raskete piiriüleste kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise koordineerimisel liikmesriikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste vahel igas kriminaalmenetluse etapis alates kuriteo uurimise algusest kuni lõpliku kohtuotsuseni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) vastutab liikmesriikide õiguskaitseasutuste toetamise eest raskete piiriüleste kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, siis Eurojusti ülesandeks on toetada ja tugevdada koordineerimist ja koostööd liikmesriikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste vahel nii raskete piiriüleste kuritegude uurimise kui ka nende eest süüdistuse esitamise ajal. Eurojust ja Europol täiendavad vastastikku üksteist ja nad peaksid jätkama jõupingutusi tiheda ja üksteist täiendava koostöö tegemiseks. Nõukogu on veendunud, et nii Europol kui ka Eurojust on huvitatud sellest, et mõlemad asutused toimiksid hästi ja tõhusalt, kuna mõlemate volitustel on sama eesmärk: võidelda ELis tõhusamalt raske piiriülese kuritegevusega ja luua sel viisil turvalisem Euroopa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Prokuratuur ja Eurojust peaksid looma ja säilitama tihedad suhted, mis põhinevad vastastikusel koostööl nende vastavate volituste ja pädevuste piires ning nendevaheliste korralduslike, haldus- ja juhtimisalaste suhete arendamisel, nagu on osutatud Euroopa Prokuratuuri käsitleva määruse (EL) 2017/1939 artiklis 100 ja Eurojusti käsitleva määruse (EL) 2018/1727 artiklis 50. Eurojustil on tõenäoliselt täita tähtis roll Euroopa Prokuratuuri töös, eelkõige selle tegevuse varastes etappides. Samuti on tal oluline roll juhtumites, millesse on kaasatud nii osalevad kui ka mitteosalevad liikmesriigid, kui ka väljapoole Euroopa Prokuratuuri pädevust jäävates pettusejuhtumites. Kummalgi asutusel oma ainulaadne roll ja koht ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas. Nõukogu kutsub Eurojusti üles looma Euroopa Prokuratuuriga tihedad suhted kohe, kui Euroopa Prokuratuur alustab operatiivset tegevust. Eurojust peaks püüdma Euroopa Prokuratuuri abistada, eelkõige kui viimane on alustanud operatiivset tegevust, sealhulgas jagama Euroopa Prokuratuuriga oma eksperditeadmisi, mis Eurojust on peaaegu 20 aasta jooksul kogunud keerukate piiriüleste uurimiste koordineerimisel ja toetamisel ning suhetes kolmandate riikidega. Koostöökord Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti vahel tuleks kehtestada nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nõukogu peab samuti tähtsaks koostööd Eurojusti ja teiste ELi organite ja asutuste, nagu OLAFi ja Frontexi vahel. Kõik need ELi osalejad peaksid tegema oma vastavate volituste piires koostööd, et teha kindlaks täiendavaid sünergiaid ja kasutada täiel määral ära oma tugevusi sidusal viisil, eesmärgiga aidata liikmesriike nende jõupingutustes tagada ELi kodanikele turvalisem keskkond. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nõukogu innustab Eurojusti kasutama jätkuvalt täiel määral ära oma ainulaadset positsiooni ja suurendama oma proaktiivset rolli, tehes tähelepanekuid kuritegevuse ja kuritegelike nähtuste arengusuundumuste kohta ELis ja mujal ning parandades liikmesriikide ametiasutuste teadmisi ja valmisolekut nendega teabe jagamise kaudu. |
| --- | --- |

9.

Digitaalne kriminaalõigus ja kohtuasjade haldamise süsteem

| 10. | Nõukogu rõhutab, et ELi politsei- ja õigusalase koostöö jaoks on vaja parandada teabevahetust ja tagada ELi infosüsteemide koostalitlusvõime täielikus vastavuses andmekaitsenõuetega, kuna see tugevdab kiiret, usaldusväärset ja turvalist teabe ja tõendite vahetamist selliste organite ja asutuste vahel nagu Europol, OLAF, Frontex, Euroopa Prokuratuur ja Eurojust. Eurojustil on oluline roll liikmesriikide andmete omavahelise sidumise tagamisel, nii et erinevaid kriminaaluurimisi oleks võimalik omavahel seostada. Selleks tuleks tagada, et Eurojusti liikmesriigi liikmetel oleks juurdepääs komisjoni loodud ja liikmesriikide hallatavale elektrooniliste tõendite digitaalsele vahetussüsteemile. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nõukogu innustab komisjoni ja Eurojusti jätkama oma digitaalse kriminaalõiguse algatust, mida tutvustati nõukogu (justiits- ja siseküsimused) 6. detsembri 2018. aasta istungil ning mille eesmärk on võimaldada liidu õigusasutustel võtta kriminaalasjades (tundliku) teabe saatmiseks ja saamiseks üksteisega turvalisel viisil ühendust. Selles kontekstis tuleks võtta arvesse juba olemasolevaid IT-lahendusi, nagu elektrooniliste tõendite digitaalne vahetussüsteem ja turvaline teabevahetusvõrk (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | On väga oluline, et Eurojusti IT-taristu ja kohtuasjade haldamise süsteem toimiks tõhusalt ja nõuetele vastavalt, pidades täielikult kinni andmekaitsenõuetest, nii et Eurojust saaks toetada liikmesriikide õigusasutusi raskete piiriüleste kuritegudega seotud asjade menetlemisel. See on äärmiselt tähtis selleks, et Eurojust saaks pakkuda pädevatele riigiasutustele teavet ja tagasisidet teabe töötlemise tulemuste kohta, mida sellised asutused võivad kooskõlas Eurojusti õigusraamistikuga oodata. Praegune kohtuasjade haldamise süsteem on üsna vana ega toeta nõuetekohaselt teabevahetust. Eurojust peaks seega kaaluma võimalusi oma kohtuasjade haldamise süsteemi parandamiseks ja kaasajastamiseks, võttes arvesse koostalitlusvõimet olemasolevate lahendustega või loodavate lahendustega (nagu elektrooniliste tõendite digitaalne vahetussüsteem). |
| --- | --- |

12.

Uus Eurojusti määrus

| 13. | Eurojusti määrust (EL) 2018/1727 hakatakse kohaldama alates 12. detsembrist 2019. Uus õigusraamistik võimaldab Eurojustil tõhusamalt käsitleda üha kasvaval arvul liikmesriikide ametiasutuste taotlusi, eelkõige sellistes kuritegevuse seisukohast prioriteetsetes valdkondades nagu terrorism, inimkaubandus, rändajate smugeldamine, küberkuritegevus ja korruptsioon. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kohe pärast määruse kohaldama hakkamist saab Eurojusti kolleegium ametlikult esitada Eurojusti uue töökorra kavandi vastavalt määruse artikli 5 lõikele 5. Pärast nõukogu poolt kavandi heakskiitmist saab Eurojust töökorra vastu võtta. Asjakohaseid osalejaid kutsutakse üles tegema kõik endast oleneva, et soodustada sellise töökorra kiiret vastuvõtmist, nii et Eurojust saaks oma ülesandeid tõhusamalt täita. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nõukogu peab väga oluliseks, et Eurojust saaks keskenduda oma operatiivtegevusele, eelkõige kuna juhtumite arv üha kasvab. Selleks innustatakse Eurojusti tegema jätkuvalt muudatusi, mille tulemuseks on selle kui ELi asutuse tõhusam ja kaasaegsem juhtimine. Võttes samuti arvesse Eurojusti ainulaadset rolli ELi tasandil raskete kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuste esitamisel, sealhulgas tema märkimisväärset toetust ühistele uurimisrühmadele, tuleks tagada, et Eurojust saaks keskenduda sellist koordineerimist vajavatele juhtumitele. Muude juhtumite puhul, mil oleks kasu teabevahetusest ja/või kohtudokumentide edastamisest, tuleks kasutada teisi kanaleid, nagu kriminaalasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nõukogu tervitab Eurojusti ja Taani vahel kokkuleppe sõlmimist, tagades sellega, et Eurojusti määruse kohaldamine ei jäta tühimikku ELi õigusalase koostöö raamistikku. |
| --- | --- |

16.

Võrgustikega tehtava koostöö ja koordineerimise parandamine

| 17. | Nõukogu viitab oma 6. juuni 2019. aasta järeldustele „Eurojusti ja nõukogu poolt kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas loodud võrgustike vaheline sünergia“ (ELT C 207, 18.6.2019, lk 1). Nõukogu innustab Eurojusti, koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku, genotsiidivastase võrgustiku, ühiste uurimisrühmade võrgustiku ja Euroopa küberkuritegevuse vastase õigusalase koostöö võrgustikuga (EJCN), rakendama kõnealuses dokumendis esitatud järeldused, mida tuleks lugeda koos nimetatud järeldustele lisatud ühisdokumendis esitatud soovitustega. |
| --- | --- |

17.

Vahendid

| 18. | Nõukogu viitab Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2018. aasta järeldustele, milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada Eurojustile ja Europolile piisavad vahendid tegelemaks uute probleemidega, mis tulenevad tehnoloogilistest suundumustest ja muutuvatest julgeolekuohtudest, sealhulgas ametkondadevahelise koostöö ning andmetele parema juurdepääsu abil. ELi ja selle liikmesriikide praegused julgeolekuohud – mida kujutavad terrorism, rändajate smugeldamine, küberkuritegevus, inimkaubandus ja ebaseaduslik uimastikaubandus – vajavad endiselt tõhusat reageerimist politsei ja kohtuorganite poolt. Sellega seoses rõhutab nõukogu, et julgeoleku ja kriminaalõiguse ahelat tuleb vaadelda ühe tervikuna, et tagada terviklik julgeolek liidus. Seetõttu tuleks tunnistada kõikide selles ahelas osalejate olulisust ja rolli, et vältida takistusi mõnes ahela osas ning, mis veelgi hullem, lõpptulemusena karistamatust. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Nõukogu tunnistab, et Eurojust seisab silmitsi pidevalt kasvava töökoormusega, sealhulgas tulenevalt tema uutest ülesannetest seoses Euroopa terrorismivastase võitluse registriga, suuremast koostööst kolmandate riikidega ja määruse (EL) 2018/1727 praktilise rakendamisega. Vaatamata Eurojusti töökoormuse ja ülesannete kasvule ei ole tema eelarve suurenenud. Peale selle rõhutab nõukogu asjaolu, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis õiguskaitseasutustele ette nähtud rahaliste vahendite plaanitaval kasvul, mis võib tuua kaasa juhtumite arvu suurenemise, võib suurendada ka Eurojusti töökoormust. Nõukogu kordab, kui tähtis on tõhus, ajakohastatud ja nõuetekohaselt toimiv IT-taristu ja kohtuasjade haldamise süsteem, et võimaldada Eurojustil oma ülesandeid tõhusalt täita. Nõukogu tunnistab, et sellised täiustused vajavad asjakohaseid inimressursse ja rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Eespool toodut silmas pidades leiab nõukogu, et Eurojustile tuleks anda piisavad vahendid, sealhulgas Eurojusti eelarvest sõltuvate võrgustike jaoks, et tagada Eurojusti nõuetekohane toimimine elutähtsa osalejana ELi julgeoleku- ja kriminaalõiguse ahelas ning tema tähtsa strateegilise ja operatiivtegevuse jätkuv areng. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

(3)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsus 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (ELT L 253, 29.9.2005, lk 22).

---

Euroopa Komisjon

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/20

---

Euro vahetuskurss (1)

6. detsember 2019

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1094 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,44 |
| DKK | Taani kroon | 7,4722 |
| GBP | Inglise nael | 0,84453 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5183 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0968 |
| ISK | Islandi kroon | 134,60 |
| NOK | Norra kroon | 10,1235 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,533 |
| HUF | Ungari forint | 330,19 |
| PLN | Poola zlott | 4,2772 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7800 |
| TRY | Türgi liir | 6,3893 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6190 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4618 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6852 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6886 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5084 |
| KRW | Korea vonn | 1 317,31 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,2232 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7993 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4390 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 554,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6145 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,348 |
| RUB | Vene rubla | 70,7441 |
| THB | Tai baat | 33,645 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,6402 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4658 |
| INR | India ruupia | 79,0435 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1094

JPY

Jaapani jeen

120,44

DKK

Taani kroon

7,4722

GBP

Inglise nael

0,84453

SEK

Rootsi kroon

10,5183

CHF

Šveitsi frank

1,0968

ISK

Islandi kroon

134,60

NOK

Norra kroon

10,1235

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,533

HUF

Ungari forint

330,19

PLN

Poola zlott

4,2772

RON

Rumeenia leu

4,7800

TRY

Türgi liir

6,3893

AUD

Austraalia dollar

1,6190

CAD

Kanada dollar

1,4618

HKD

Hongkongi dollar

8,6852

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6886

SGD

Singapuri dollar

1,5084

KRW

Korea vonn

1 317,31

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,2232

CNY

Hiina jüaan

7,7993

HRK

Horvaatia kuna

7,4390

IDR

Indoneesia ruupia

15 554,41

MYR

Malaisia ringit

4,6145

PHP

Filipiini peeso

56,348

RUB

Vene rubla

70,7441

THB

Tai baat

33,645

BRL

Brasiilia reaal

4,6402

MXN

Mehhiko peeso

21,4658

INR

India ruupia

79,0435

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/21

---

Eelteatis koondumise kohta

Juhtum M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 412/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Hispaania),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Hispaania),

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Hispaania), mis kuulub gruppi PCS. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Hispaania), mis kuulub gruppi PCS.

Telefónica ja PCS omandavad Prosegur Alarmasi üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Telefónica: üleilmne telekommunikatsioonivõrgu operaator ja mobiilvõrguteenuse osutaja, mis tegutseb mitme kaubamärgi all, sh Movistar, O2 ja Vivo. Telefónica on 100 % avalikus omandis äriühing, mis on noteeritud Madridi, New Yorgi, Lima ja Buenos Airese börsil, |
| --- | --- |

—

Telefónica: üleilmne telekommunikatsioonivõrgu operaator ja mobiilvõrguteenuse osutaja, mis tegutseb mitme kaubamärgi all, sh Movistar, O2 ja Vivo. Telefónica on 100 % avalikus omandis äriühing, mis on noteeritud Madridi, New Yorgi, Lima ja Buenos Airese börsil,

| — | PCS: osutab turvateenuseid ettevõtjatele ja kodumajapidamistele. PCSi tegevus jaguneb kolme äriliini – alarmseadmed, turvamine ja sularaha, |
| --- | --- |

—

PCS: osutab turvateenuseid ettevõtjatele ja kodumajapidamistele. PCSi tegevus jaguneb kolme äriliini – alarmseadmed, turvamine ja sularaha,

| — | Prosegur Alarmas: osutab alarmseadmete paigaldamise ja vastuvõtukeskustega ühendamise teenuseid Hispaanias. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas: osutab alarmseadmete paigaldamise ja vastuvõtukeskustega ühendamise teenuseid Hispaanias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 412/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Madalmaad), mis kuulub gruppi Pon („Pon“); |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Madalmaad), mis kuulub gruppi Pon („Pon“);

| — | Gilde Fund V (Madalmaad), mida haldab ettevõtja Gilde V Management B.V. (Madalmaad); |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Madalmaad), mida haldab ettevõtja Gilde V Management B.V. (Madalmaad);

| — | Gundlach Automotive Corporation (Saksamaa), mis on ettevõtja Gilde Fund V ainukontrolli all. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Saksamaa), mis on ettevõtja Gilde Fund V ainukontrolli all.

Pon ja Gilde Fund V omandavad Gundlach Automotive Corporationi üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. kuulub gruppi Pon. Pon tegutseb neljas erinevas klastris: autod, sh rehvide müük, jalgrattad, seadmed ja jõuallikad ning tootmisprotsessi toetamine; |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. kuulub gruppi Pon. Pon tegutseb neljas erinevas klastris: autod, sh rehvide müük, jalgrattad, seadmed ja jõuallikad ning tootmisprotsessi toetamine;

| — | Gilde Fund V: Gilde Fund V on eraõiguslik investeerimisettevõte, mille tegevusala on keskmisse turusegmenti kuuluvate ettevõtjate nõustamine, haldamine ja neisse investeerimine; |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V: Gilde Fund V on eraõiguslik investeerimisettevõte, mille tegevusala on keskmisse turusegmenti kuuluvate ettevõtjate nõustamine, haldamine ja neisse investeerimine;

| — | Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporationi peamisteks tegevusaladeks on rehvide, velgede, komplekteeritud rataste, rehvirõhu seireandurite ja nendega seotud teenuste pakkumine, samuti pakub ta algseadmete tootjatele rattaprogramme ja koosteteenuseid. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporationi peamisteks tegevusaladeks on rehvide, velgede, komplekteeritud rataste, rehvirõhu seireandurite ja nendega seotud teenuste pakkumine, samuti pakub ta algseadmete tootjatele rattaprogramme ja koosteteenuseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9586 –
  SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 412/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | SEGRO plc (edaspidi „SEGRO“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc (edaspidi „SEGRO“, Ühendkuningriik),

| — | Public Sector Pension Investment Board (edaspidi „PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (edaspidi „PSPIB“, Kanada),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. (edaspidi „sihtettevõtja“, Poola). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. (edaspidi „sihtettevõtja“, Poola).

SEGRO ja PSPIB omandavad sihtettevõtja üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | SEGRO: mitmes ELi riigis asuvate nüüdisaegsete laohoonete ja kergkonstruktsiooniga tööstushoonete omamine, nende varade valitsemine ja arendamine, |
| --- | --- |

—

SEGRO: mitmes ELi riigis asuvate nüüdisaegsete laohoonete ja kergkonstruktsiooniga tööstushoonete omamine, nende varade valitsemine ja arendamine,

| — | PSPIB: hüvitiste netosummade investeerimine Kanada avaliku sektori pensionifondidesse. PSPIB haldab mitmekesist ülemaailmset portfelli, mis sisaldab aktsiaid, võlakirju ja muid fikseeritud tulumääraga väärtpabereid, samuti investeeringuid börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse, loodusvaradesse ja erasektori võlgadesse; |
| --- | --- |

—

PSPIB: hüvitiste netosummade investeerimine Kanada avaliku sektori pensionifondidesse. PSPIB haldab mitmekesist ülemaailmset portfelli, mis sisaldab aktsiaid, võlakirju ja muid fikseeritud tulumääraga väärtpabereid, samuti investeeringuid börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse, loodusvaradesse ja erasektori võlgadesse;

| — | Sihtettevõtja: logistilise kinnisasja omanik aadressil krunt 37/10, Rokcińska tänav, Łódź, Poola. |
| --- | --- |

—

Sihtettevõtja: logistilise kinnisasja omanik aadressil krunt 37/10, Rokcińska tänav, Łódź, Poola.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 412/25

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 412/09)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Teate kuupäev: 3.9.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Tarbimisomadused

Kirjeldus: olemasolevatele vahuveinikategooriatele (brut, ekstra dry, dry ja demi-sec) lisatakse uued versioonid brut nature ja ekstra brut.

Põhjused: muudatus võimaldab kasutada mõisteid brut nature ja ekstra brut vahuveinide kohta, mille jääksuhkrusisaldus jääb tavapäraselt kehtivates õigusaktides sätestatud näitajate piiresse, samuti saab selle abil anda tarbijatele rohkem teavet toodete brut nature ja ekstra brut eripärade ja nende tarbimisel ilmnevate organoleptiliste omaduste kohta.

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 5 ja 6 ning koonddokumendi punkti 1.4 (Veini(de) kirjeldus).

2.   Pakendamine

Kirjeldus: vahuveinide kinnikorkimisel on ette nähtud kasutada korke, milles korkmaterjali osakaal on vähemalt 51 % (massist) ja milles sellise materjali osakaal veiniga kokkupuutes olevas korgi osas ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 51 %.

Põhjused: selle muudatuse eesmärk on parandada kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvate vahuveinide mainet. Vähemalt 51 % korkmaterjali (sealhulgas veiniga kokkupuutes olevas korgi osas) ja kuni 49 % muid kehtivate õigusaktidega lubatud materjale sisaldavate korkide kasutamisega püütakse säilitada nimetatud toodete mainet ja nendega seotud traditsioone ning ühtlasi tagada vahuveini omaduste kestvus.

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8 ja ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Prosecco

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Prosecco“ – vein

Värvus: õlgkollane;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – vahuvein, kvaliteetvahuvein ja aromaatne kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolkuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – poolvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga, selgelt märgatavate väikeste mullidega;

lõhnabukett: peen, iseloomulik, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Tavapäraselt pudelis kääritatud poolvahuveini tarbimisel ilmnevad organoleptilised omadused võivad erineda vastavalt järgmisele:

värvus: võib olla hägune;

lõhnabukett: meeldiv ja iseloomulik, võimalike leivakooriku- ja pärmiaroomidega;

maitse: kuiv, kihisev, puuviljaline, võimalike leivakooriku- ja pärminüanssidega;

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiide korral

Veinivalmistuse eritavad

Viinamarjasortidest „Chardonnay“, „Pinot bianco“, „Pinot grigio“ ja „Pinot nero“ (valge veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine üksikuna või kombinatsioonis vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses 15 % või sellest vähem, on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort „Glera“ pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et vähemussortidesse kuuluvate viinamarjade hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

b.   Maksimaalne saagikus

Prosecco

18 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Prosecco

135 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandva veini tootmiseks ette nähtud viinamarjad peavad olema kasvatatud järgmisi provintse hõlmavas piirkonnas: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Veneetsia ja Vicenza.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Glera lunga“ (V) – „Serprino“

„Glera lunga“ (V) – „Glera“

„Glera“ (V) – „Serprino“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – kõik veinikategooriad

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kirde-Itaalias asuvat päritolunimetuse „Prosecco“ tootmise piirkonda iseloomustab tasane maastik, mida täiendavad üksikud mägipiirkonnad. Selles Friuli-Venezia piirialal asuvas piirkonnas valitseb paraskliima: põhjas asuvad Alpide mäeahelikud tõkestavad külmi põhjatuuli ning lõunas täidab Aadria meri peamist sooja tuule (siroko) juurdepääsuvärava ülesannet, tuues eeskätt suvekuudel kaasa piisaval hulgal sademeid, mahendades kliimat ja tagades viinapuuistandustele piisava niiskushulga pungade ja viinamarjakobarate kasvu etappides.

Suve lõpus, kui päikesepaiste hulk väheneb ja idast hakkavad puhuma tugevad tuuled (boora), muutuvad temperatuurikõikumised päeva ja öö vahel märkimisväärseks ning viinamarjades areneb valmimise lõppetapis välja suurel hulgal aromaatseid aineid.

Tootmispiirkonnas on rikkalikult mineraalaineid ja mikroelemente; tegemist on peamiselt settelist päritolu muldadega, milles on ülekaalus liivsavine tekstuur, ning kus tuleb hästi esile dolomiitide erosioonist ja vooluveekogude setetest tulenev mulla kivisus, mis soodustab head vee äravoolu pinnasest.

Ajaloolised ja inimtegurid

Esimesed dokumendid, milles nimetatakse „Proseccot“, pärinevad XVII sajandi lõpust ja neis kirjeldatakse valget, mahedamaitselist, Trieste piirkonnas asuvale Karsti platoole ja eeskätt „Prosecco“ tootmispiirkonnale iseloomulikku veini.

Seejärel muudeti selle veini tootmise asukohta, selleks sai peamiselt Veneetsia ja Friuli mägede piirkond.

„Prosecco“ edu tuleneb suures osas veinivalmistajate võimekusest töötada alates XX sajandi algusest välja sobivaid veinivalmistamismeetodeid äärmiselt vastupidava viinamarjasordi „Glera“ töötlemiseks, eesmärgiga piirata viljakandvust tüve kohta, võimaldada viinamarjade korralikku valmimist ja säilitada marjade lõhnapotentsiaali, samuti hoida alal asjakohaseid veinivalmistamise tehnikaid, mis põhinevad loomulikul käärimisprotsessil esmalt pudelis ja nüüdsel ajal ka autoklaavides.

Eelmise sajandi jooksul arenes tootmispiirkonnas välja tehnika- ja teadusvaldkondades kvalifitseeritud erialaspetsialistide võrgustik, kelle eesmärk oli täiustada „Prosecco“ tootmise ja valmistamise meetodit ning tuua selgemini esile selle iseloomulikud omadused, mis seda muudest toodetest eristavad ja mida nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad kõrgelt hindavad. Määrav tegur on ka veinitootjate võimekus veinivalmistamise ja „Prosecco“ vahuveiniks töötlemise tehnoloogiatega katsetada ja neid parandada, tänu millele on veinispetsialistidel võimalik viinamarjaaroome veini lõhnaprofiilis säilitada.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripäraste omaduste vahel

Mõõdukas paraskliima, mida iseloomustavad suvised vihmad ja soe tuul siroko, võimaldab vegetatsiooniperioodil viinamarjade head arenemist.

Marjade valmimise lõppetapile iseloomulikud päevased ja öised temperatuurierinevused ning peamiselt tugevad tuuled (boora) soodustavad happeliste ainete säilimist ja suure hulga aroomielementide teket, tänu millele tekivad „Proseccole“ omased lille ja puuviljanoodid.

Lammimullad, millele on iseloomulik liivsavimulla tekstuur, on viljakad, nad aitavad saada ka suurepärast saaki ja soodustavad suhkrute mõõdukat akumuleerumist ning mineraalainete ja mikroelementide teket, mis on vajalik marjades tasakaalustatud keemilise ja organoleptilise koosluse saavutamiseks, ning võimaldavad veinide tootmist, mida kasutatakse poolvahuveinide ja vahuveinide valmistamiseks ning mida iseloomustab mõõdukas alkoholisisaldus ja „Proseccole“ omane värske, kuiv ja puuviljaline lõhna-/maitseprofiil.

Toodetavatele viinamarjasortidele, eelkõige sordile „Glera“, on iseloomulik suhkrute mõõdukas akumuleerumine ning sobiv (küpsetele marjadele omane) happesus ja aromaatsete ainete sisaldus, mis võimaldab toota sobivat veini, et valmistada „Proseccot“, mis on madala alkoholisisaldusega ja meeldivalt aromaatne vein.

Vahuveinide ja poolvahuveinide kujul on „Prosecco“ tavaliselt kuiv, organoleptilise profiili poolest säravat õlgkollast värvi, peente mullide, tasakaalustatud maitse ja püsiva vahuga.

Veini lõhnabuketti iseloomustavad tugevad lillenoodid (valged lilled) ja puuviljanüansid (õun, pirn, eksootilised puuviljad ja tsitruselised), mis toovad esile veini elegantse ja peene loomuse. Maitse osas on saavutatud tasakaal magusate ja happeliste koostisosade vahel, mis koostoimes annavad veinile värsked, pehmed ja elavad maitsenüansid.

Selle konkreetse veini omaduste tugevdamiseks tema vahuveini versioonis on kasutusele võetud nn Martinotti meetod, mis põhineb baasveini loomulikul kääritamisel suurtes mahutites või autoklaavides, kus „Prosecco“ omandab erksuse, tänu millele see muutub suus elavaks.

„Proseccol“ on ka suurepärane lõhnapotentsiaal ning meeldiv, iseloomulik ja värske karakter, tänu millele on tegemist veiniga, mida hindavad kõrgelt ja soovivad osta nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad.

Erilist äramärkimist vajab mullideta „Prosecco“ – eelnevalt nimetatud kategooriatega sarnase organoleptilise profiiliga, kuid märkimisväärselt puuviljalise aroomi ning rikkaliku ja täidlase maitsega vein, mida valmistatakse küll üsna piiratud ulatuses.

Sellistena on kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvad veinid äratuntavad kodumaiste ja rahvusvaheliste tarbijate jaoks.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 punktis a ette nähtud erandile võib mis tahes liiki veinide tootmisega seotud toiminguid ellu viia ka määratletud tootmispiirkonnaga külgnevate Verona provintsi kuuluvate kommuunide haldusterritooriumil, kuid seda üksnes alates 30. novembrist 2011 kasutusel olevatest viinapuuistandustest pärinevate viinamarjade korral. Samuti võib ministeeriumi välja antud üksiku loa korral teha toiminguid ka muudes määratletud tootmispiirkonnaga külgnevates provintsides.

Lisaks on kooskõlas määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõikega 2 lubatud poolvahuveini ja vahuveini kategooriate puhul baasveinile vahu lisamiseks teha nõutavaid toiminguid väljaspool määratletud geograafilise piirkonna vahetut lähedust, kui selleks on saadud ministeeriumilt eraldi luba ja kui järgitakse traditsioonilise tootmise nõudeid.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – täiendav geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Päritolunimetuse „Prosecco“ puhul võib märgistusel olla esitatud viide „Treviso provints“ või „Treviso“ või „Trieste provints“ või „Trieste“ või „Pokrajina Trst“ või „Trst“, kui vastavad partiid on toodetud eranditult nimetatud provintsidest pärinevatest viinamarjadest ning kui toode on valmistatud ja pakendatud viinamarjade kasvatamise provintsis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punktis g.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

Euroopa Liidu õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

määratletud geograafilises piirkonnas pudelitesse villimist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Liidu õigusaktides [määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõige 2]. Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud piirkonnas eesmärgiga säilitada kaitstud päritolunimetuse „Prosecco“ kvaliteeti ja mainet, tagada selle algupära ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Nimetust „Prosecco“ kandvate veinide eriomadusi ja kvaliteeti, mis on seotud geograafilise päritolupiirkonna ja nimetuse mainega, on hõlpsam tagada siis, kui vein villitakse pudelitesse tootmispiirkonnas, arvestades et transpordi- ja villimisalaste tehniliste eeskirjade kogumi rakendamine ja järgimine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, mille omanikel on vajalikud teadmised ja oskused ning kes on huvitatud saavutatud maine säilitamisest. Lisaks tagatakse selle nõudega, et pädevad asutused rakendavad veinitootjate suhtes tõhusat villimisalaste kontrollide süsteemi, arvestades et sel viisil hoitakse ära kõik toote transpordiga väljapoole nimetatud piirkonda seotud võimalikud ohud. Seega on säte kasulik veinitootjatele endile, kes kannavad tähelepanelikult hoolt päritolunimetuse kvaliteedi ja maine säilitamise eest, mille eest nad ka vastutavad.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---