# Europeiska unionens C 271/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 271 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången25 oktober 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 271

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången25 oktober 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidanDen femtonde sessionen ägde rum i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008 |
| 2008/C 271/01 | Protokoll från sammanträdet måndagen den 17 mars 2008 | 1 |
| Högtidligt öppningssammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning


  Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter


  Suppleanter


  Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.210)


  Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde (EUT C 58, 1.3.2008)


  Information från medordförandena, bland annat om de beslut som presidiet fattade den 16 mars 2008


  Det aktuella läget i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen och uppföljningen av Kigaliförklaringen: diskussion utan resolution


  AVS-parlamentens åsikter om den tionde Europeiska utvecklingsfonden och AVS-ländernas landstrategidokument: diskussion utan resolution


  Internationella brottmålsdomstolen: diskussion utan resolution


  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.205/08/fin.) om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS–EU-samarbetets roll |
| 2008/C 271/02 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 18 mars 2008 | 4 |
| Suppleanter


  Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd


  Frågestund med kommissionen


  Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde i Kigali (Rwanda)


  Diskussion med kommissionen


  Anförande av Abdiharin Abdi, talman i Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling


  Brådskande fråga 1: situationen i Kenya


  EU–Karibien-strategin


  Justering av protokollet från måndagen den 17 mars 2008


  Anförande av Andrej Šter, utvecklingsminister (Slovenien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd


  Anförande av Ali Farah Assoweh, minister inom ekonomiska frågor, finanser och planering, med ansvar för privatisering (Djibouti), AVS-rådets tjänstgörande ordförande


  Frågestund med rådet


  Diskussion med rådet


  Presentation av FN:s befolkningsfond, Safiye Cagar, chef för avdelningen för information och yttre förbindelser – diskussion utan resolution |
| 2008/C 271/03 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 19 mars 2008 | 7 |
| Anförande av medordföranden


  Utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.203/08/fin.) om erfarenheter av den europeiska integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder


  Justering av protokollet från sammanträdet tisdag förmiddag den 18 mars 2008


  Betänkande av de ekonomiska och sociala intressegrupperna: De ekonomiska partnerskapsavtalen – vilka utsikter för framtiden och vilken roll i civilsamhället?


  Brådskande fråga 2: situationen i Tchad


  Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.202/08/fin.) om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar


  Presentation av Johann Koss, ordförande för den internationella arbetsgruppen för idrott för utveckling och fred, och Philip O'Brien (Unicef): diskussion utan resolution


  Frågestund med rådet |
| 2008/C 271/04 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 20 mars 2008 | 8 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från tisdag eftermiddag den 18 mars 2008 och onsdag morgon den 19 mars 2008


  Migration: diskussion utan resolution


  Klimatförändringen och dess sociala och miljömässiga effekter i AVS-länderna: diskussion utan resolution


  Sammanfattning av seminarierna


  Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten


  Omröstning om brådskande resolutionsförslag


  Övriga frågor


  Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sextonde sammanträde |
| Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter | 10 |
| Bilaga II   Deltagarlista från sammanträdet den 17–20 mars i Ljubljana (Slovenien) | 14 |
| Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 17 mars 2008 | 19 |
| Bilaga IV   Antagna resolutioner | 20 |
| —   Resolution om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar | 20 |
| —   Resolution om erfarenheter från den europeiska regionala integrationsprocessen som är av betydelse för AVS-länder | 27 |
| —   Resolution om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS/EU-samarbetets roll | 32 |
| —   Resolution om situationen i Kenya | 37 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidanDen femtonde sessionen ägde rum i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008

2008/C 271/01

Protokoll från sammanträdet måndagen den 17 mars 2008

1

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Suppleanter

Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.210)

Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde (EUT C 58, 1.3.2008)

Information från medordförandena, bland annat om de beslut som presidiet fattade den 16 mars 2008

Det aktuella läget i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen och uppföljningen av Kigaliförklaringen: diskussion utan resolution

AVS-parlamentens åsikter om den tionde Europeiska utvecklingsfonden och AVS-ländernas landstrategidokument: diskussion utan resolution

Internationella brottmålsdomstolen: diskussion utan resolution

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU/100.205/08/fin.) om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS–EU-samarbetets roll

2008/C 271/02

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 18 mars 2008

4

Suppleanter

Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Frågestund med kommissionen

Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde i Kigali (Rwanda)

Diskussion med kommissionen

Anförande av Abdiharin Abdi, talman i Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling

Brådskande fråga 1: situationen i Kenya

EU–Karibien-strategin

Justering av protokollet från måndagen den 17 mars 2008

Anförande av Andrej Šter, utvecklingsminister (Slovenien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Anförande av Ali Farah Assoweh, minister inom ekonomiska frågor, finanser och planering, med ansvar för privatisering (Djibouti), AVS-rådets tjänstgörande ordförande

Frågestund med rådet

Diskussion med rådet

Presentation av FN:s befolkningsfond, Safiye Cagar, chef för avdelningen för information och yttre förbindelser – diskussion utan resolution

2008/C 271/03

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 19 mars 2008

7

Anförande av medordföranden

Utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.203/08/fin.) om erfarenheter av den europeiska integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder

Justering av protokollet från sammanträdet tisdag förmiddag den 18 mars 2008

Betänkande av de ekonomiska och sociala intressegrupperna: De ekonomiska partnerskapsavtalen – vilka utsikter för framtiden och vilken roll i civilsamhället?

Brådskande fråga 2: situationen i Tchad

Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.202/08/fin.) om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar

Presentation av Johann Koss, ordförande för den internationella arbetsgruppen för idrott för utveckling och fred, och Philip O'Brien (Unicef): diskussion utan resolution

Frågestund med rådet

2008/C 271/04

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 20 mars 2008

8

Suppleanter

Justering av protokollet från tisdag eftermiddag den 18 mars 2008 och onsdag morgon den 19 mars 2008

Migration: diskussion utan resolution

Klimatförändringen och dess sociala och miljömässiga effekter i AVS-länderna: diskussion utan resolution

Sammanfattning av seminarierna

Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Omröstning om brådskande resolutionsförslag

Övriga frågor

Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sextonde sammanträde

Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter

10

Bilaga II   Deltagarlista från sammanträdet den 17–20 mars i Ljubljana (Slovenien)

14

Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 17 mars 2008

19

Bilaga IV   Antagna resolutioner

20

—   Resolution om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar

20

—   Resolution om erfarenheter från den europeiska regionala integrationsprocessen som är av betydelse för AVS-länder

27

—   Resolution om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS/EU-samarbetets roll

32

—   Resolution om situationen i Kenya

37

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidan Den femtonde sessionen ägde rum i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 17 MARS 2008

(2008/C 271/01)

(Sammanträdet öppnades kl. 11.05)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

France Cukjati, talman i Sloveniens parlamentet, Janez Janša, Sloveniens premiärminister, Wilkie Rasmussen, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Hans-Gert Pöttering, Europaparlamentets talman (genom videoinspelning) och Glenys Kinnock, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.05 och återupptogs kl. 15.15)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden välkomnade samtliga deltagare.

1.   Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentets talman, skulle bifogas protokollet.

2.   Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade skickat en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Hon föreslog, i överensstämmelse med artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och med artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle ackrediteras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

Den gemensamma parlamentariska församlingen samtyckte till detta.

3.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Gill (för Jöns), Hutchinson (för Ferreira), Isler Beguin (för Irujo Amezaga), Leinen (för Gröner), Maldeikis (för Zaborska), Mauro (för Coelho), Peterle (för Ventre) och Yañez-Barnuevo (för Gurmai).

4.   Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS–EU/100.210)

Följande yttrade sig: Deva, Martens, Martínez Martínez, medordförande Kinnock, medordförande Rasmussen och Polisi (Rwanda).

Förslaget till föredragningslista godkändes med de ändringar som framgår av protokollet.

5.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde (EUT C 58, 1.3.2008)

Protokollet justerades.

6.   Information från medordförandena, bland annat om de beslut som presidiet fattade den 16 mars 2008

Medordföranden informerade om de beslut som presidiet fattade den 16 mars 2008:

| — | genom omröstning, om att hålla den andra brådskande frågan, situationen i Tchad, som en diskussion med resolution, |
| --- | --- |

—

genom omröstning, om att hålla den andra brådskande frågan, situationen i Tchad, som en diskussion med resolution,

| — | om att godkänna utarbetandet av följande betänkanden i de ständiga utskotten:






  — | utskottet för politiska frågor: utmaningar för den demokratiska anpassningen av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS- och EU-länderna, |
| --- | --- | --- |

—

om att godkänna utarbetandet av följande betänkanden i de ständiga utskotten:

—

utskottet för politiska frågor: utmaningar för den demokratiska anpassningen av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS- och EU-länderna,

| — | utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel: lägesrapport om de ekonomiska partnerskapsavtalen och deras potentiella inverkan på AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel: lägesrapport om de ekonomiska partnerskapsavtalen och deras potentiella inverkan på AVS-länderna,

| — | utskottet för sociala frågor och miljö: klimatförändringens sociala och miljömässiga effekter, |
| --- | --- |

—

utskottet för sociala frågor och miljö: klimatförändringens sociala och miljömässiga effekter,

| — | om att godkänna att medordförandena deltar i sammanträden på hög nivå som företrädare för den gemensamma parlamentariska församlingen i avvaktan på antagandet av en slutgiltig text vid presidiets nästa sammanträde, |
| --- | --- |

—

om att godkänna att medordförandena deltar i sammanträden på hög nivå som företrädare för den gemensamma parlamentariska församlingen i avvaktan på antagandet av en slutgiltig text vid presidiets nästa sammanträde,

| — | om att utse valobservatörer från den gemensamma parlamentariska församlingen till Angola den 5–6 september 2008 på grundval av att EU har inbjudits att sända en valövervakningsdelegation, |
| --- | --- |

—

om att utse valobservatörer från den gemensamma parlamentariska församlingen till Angola den 5–6 september 2008 på grundval av att EU har inbjudits att sända en valövervakningsdelegation,

| — | om att fortsätta det första regionala mötet med den gemensamma parlamentariska församlingen i Windhoek, som finansieras av Europaparlamentet (inte Europeiska utvecklingsfonden), |
| --- | --- |

—

om att fortsätta det första regionala mötet med den gemensamma parlamentariska församlingen i Windhoek, som finansieras av Europaparlamentet (inte Europeiska utvecklingsfonden),

| — | om att tacka ja till Vanuatus erbjudande om att vara värd för ett regionalt möte direkt efter det sextonde sammanträdet i Port Moresby, |
| --- | --- |

—

om att tacka ja till Vanuatus erbjudande om att vara värd för ett regionalt möte direkt efter det sextonde sammanträdet i Port Moresby,

| — | om att skicka ett brev till Burundis president och till nationalförsamlingens talman, i vilket man fördömer attackerna på oppositionspolitiker nyligen och uppmanar till garantier för deras säkerhet, |
| --- | --- |

—

om att skicka ett brev till Burundis president och till nationalförsamlingens talman, i vilket man fördömer attackerna på oppositionspolitiker nyligen och uppmanar till garantier för deras säkerhet,

| — | om att rådfråga Europaparlamentets och AVS-ländernas juridiska tjänstemän om deras juridiska åsikter om huruvida det är möjligt med en omförhandling efter att de ekonomiska partnerskapsavtalen har undertecknats, |
| --- | --- |

—

om att rådfråga Europaparlamentets och AVS-ländernas juridiska tjänstemän om deras juridiska åsikter om huruvida det är möjligt med en omförhandling efter att de ekonomiska partnerskapsavtalen har undertecknats,

| — | om att skriva ett brev till kommissionsledamot Peter Mandelson, i vilket man beklagar hans regelbundna frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingens diskussioner om de ekonomiska partnerskapsavtalen, med en kopia till ordförande José Manuel Barroso. |
| --- | --- |

—

om att skriva ett brev till kommissionsledamot Peter Mandelson, i vilket man beklagar hans regelbundna frånvaro från den gemensamma parlamentariska församlingens diskussioner om de ekonomiska partnerskapsavtalen, med en kopia till ordförande José Manuel Barroso.

Medordföranden informerade om seminarierna den 19 mars 2008, välkomnade observatörerna från Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling, meddelande tidsfristerna för ändringsförslag till sammanträdet och förklarade hur talartiden skulle komma att fördelas.

Följande yttrade sig: Ribeiro e Castro och Gomes.

7.   Det aktuella läget i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen och uppföljningen av Kigaliförklaringen: diskussion utan resolution

Medordföranden höll en kort introduktion i ämnet och beklagade att kommissionsledamoten för handel inte var närvarande vid diskussionen.

Följande yttrade sig: Maertens (kommissionen), Humphrey (Barbados), Dombrovskis, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Hutchinson, Ali (Etiopien), Cavuilati (Fiji), Hall, Sithole (Sydafrika), Lahai (Sierra Leone), Zimmer, Baldeh (Gambia), Diallo (Guinea), Schmidt, Deerpalsing (Mauritius), Martens, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, William (Seychellerna), Dekuek (Sudan), Schnellhardt, Absullahi (Nigeria) och Seck (Senegal).

Maertens (kommissionen) besvarade de frågor som uppkommit under diskussionen.

8.   AVS-parlamentens åsikter om den tionde Europeiska utvecklingsfonden och AVS-ländernas landstrategidokument: diskussion utan resolution

Medordföranden presenterade ämnet.

Lahai (Sierra Leone) och Assarid (Mali) informerade om de diskussioner som hållits i deras nationella parlament.

Följande yttrade sig: Talagi (Niue), Baldeh (Gambia), Baum (kommissionen) och Oumarou (Niger).

9.   Internationella brottmålsdomstolen: diskussion utan resolution

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Swaak-Goldman (Internationella brottsmåldomstolens åklagarmyndighet), Donat Cattin (Parliamentarians for Global Action), Mayer, Leinen, Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Dekuek (Sudan), Deva, Assarid (Mali), Jimenez (Dominikanska republiken), Gomes, Lahai (Sierra Leone), Martínez Martínez och Awudu Mbaya (Kamerun).

10.   Betänkande av: Mohamed Ali (Etiopien) och Alain Hutchinson

Hutchinson och Ali (Etiopien) presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Njobvu (Zambia), Mugambe (Uganda), Bowis, Borrell Fontelles, Ernesto (Moçambique), Aubert, Assarid (Mali), Novak, William (Seychellerna), Schnellhardt, Danata (Kamerun), Baum (kommissionen), Fernandes och Diallo (Guinea).

Ali (Etiopien) och Hutchinson sammanfattade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/4

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 18 MARS 2008

(2008/C 271/02)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

Medordföranden meddelade att frågan om Cotonouavtalet som skjutits upp från måndagens dagordning skulle tas upp som sista fråga på dagordningen för tisdagen den 18 mars 2008. Anförandet av Abdi, talman i Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling, skulle tas upp direkt efter diskussionen med kommissionen.

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Grabowska), Gill (för Jöns), Hutchinson (för Ferreira), Isler Béguin (för Irujo Amezaga), Klaß (för López-Istúriz White), Leinen (för Gröner), Maldeikis (för Zaborska), Mauro (för Coelho), Peterle (för Ventre), Virrankoski (för Lehideux) och Yañez-Barnuevo (för Gurmai).

2.   Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Kommissionsledamot Michel uttalade sig på kommissionens vägnar.

3.   Frågestund med kommissionen

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) frågade om förfarandet vid frågestunden med kommissionen. Medordföranden informerade ledamöterna om att endast de ledamöter som hade lagt fram frågor till kommissionen hade rätt att tala vid frågestunden. Vid diskussionen med kommissionen (punkt 14) skulle man få ordet genom att fånga medordförandens uppmärksamhet.

Totalt 25 frågor hade ställts till kommissionen.

Kommissionen hade besvarat frågorna skriftligen. Michel besvarade muntligen följdfrågorna från följande författare:

Fråga nr 10 från Hall om lika tillgång till hälso- och sjukvård.

Fråga nr 11 från F. Schmidt om de ekonomiska partnerskapsavtalen.

Fråga nr 13 från William (Seychellerna) om de ekonomiska partnerskapsavtalen och interimöverenskommelserna.

Fråga nr 14 från Assarid (Mali) om de ekonomiska partnerskapsavtalen och interimöverenskommelserna.

Fråga nr 15 från Deerpalsing (Mauritius) om de ekonomiska partnerskapsavtalen och interimöverenskommelserna.

Fråga nr 18 från Yañez-Barnuevo om handelsavtal.

Fråga nr 25 från O. Schmidt om nationella placeringsfonder i Afrika.

Fråga nr 3 från Jardim Fernandes om finansiering av EU–Afrika-strategin.

Fråga nr 20 från Hutchinson om situationen i Norra Kivu.

Fråga nr 21 från Van Hecke om den östra delen av Demokratiska republiken Kongo.

Fråga nr 23 från Aubert om föroreningen av Nigerdeltat.

Författarna till frågorna 6, 8, 12 och 16 var inte närvarande.

Ytterligare en muntlig fråga ställdes av Zimmer.

4.   Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens fjortonde sammanträde i Kigali (Rwanda)

Kommissionsledamot Michel hänvisade till det dokument (APP100.273) som hade delats ut med information om kommissionens uppföljning av de resolutioner som antagits i Kigali (Rwanda).

5.   Diskussion med kommissionen

Följande yttrade sig: Jouye de Grandmaison, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Bowis, Cavuilati (Fiji), Manirakiza (Burundi), Isler Béguin, Oumarou (Niger), Gahler, Kgathi (Botswana), Gomes, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Hutchinson, William (Seychellerna), Cashman, Klassou (Togo), Seck (Senegal), Tiheli (Lesotho), Borrell Fontelles, Baldeh (Gambia), Jimenez (Dominikanska republiken), Kollie (Liberia), Humphrey (Barbados), Lahai (Sierra Leone), Diallo (Guinea) och Ngema Owono (Ekvatorialguinea).

Kommissionsledamot Michel besvarade de frågor som uppkommit under diskussionen.

Medordföranden bad kammaren att besluta om observatören från Kuba skulle få ordet i en minut som begärts. Eftersom ingen hade några invändningar fick Marichal ordet.

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) framförde, som en ordningspunkt, att vissa länder vars situation hade behandlats i diskussionen inte hade fått möjlighet att uttala sig eller inte var närvarande vid diskussionen. Medordföranden förklarade att alla närvarande ledamöter hade fått möjlighet att uttala sig i denna fråga genom att fånga medordförandens uppmärksamhet.

6.   Anförande av Abdiharin Abdi, talman i Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling

Abdiharin Abdi uttalade sig på Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församlings vägnar.

7.   Brådskande fråga 1: situationen i Kenya

Följande yttrade sig: Dombrovskis, Mushelenga (Namibia), William (Seychellerna), Assarid (Mali), Hutchinson, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Said (Djibouti), Van Hecke, Diallo (Guinea), Isler Béguin, Amon-Ago (Elfenbenskusten), Zimmer, Naib (Eritrea), Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Berend, Ogwal (Uganda), Toga (Etiopien), Gomes, Dekuek (Sudan), Dalrymple-Philibert (Jamaica), Kgathi (Botswana) och Kamar (Kenya).

Kommissionsledamot Michel besvarade de frågor som uppkommit under diskussionen.

8.   EU–Karibien-strategin

Diskussion (utan resolution)

Följande yttrade sig: Humphrey (Barbados), Wieland, Jouye de Grandmaison, Dalrymple-Philibert (Jamaica), Straker (Saint Vincent och Grenadinerna) och Ribeiro e Castro.

Kommissionsledamot Michel sammanfattade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.20 och återupptogs kl. 15.20.)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

9.   Justering av protokollet från måndagen den 17 mars 2008

Protokollet justerades.

10.   Anförande av Andrej Šter, utvecklingsminister (Slovenien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Šter uttalade sig på Europeiska unionens råds vägnar.

11.   Anförande av Ali Farah Assoweh, minister inom ekonomiska frågor, finanser och planering, med ansvar för privatisering (Djibouti), AVS-rådets tjänstgörande ordförande

Farah Assoweh uttalade sig på AVS-rådets vägnar.

12.   Frågestund med rådet

Två frågor hade ställts till AVS-rådet.

Farah Assoweh besvarade följande frågor, av vilka den första följdes av ytterligare en fråga:

Fråga nr 1 från William (Seychellerna) om ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet,

Fråga nr 2 från Scheele (för Carlotti) om ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet.

19 frågor hade ställts till Europeiska unionens råd.

Šter besvarade följande frågor och följdfrågor:

Fråga nr 3 från Jardim Fernandes om bidragens effektivitet,

Fråga nr 4 från William (Seychellerna) om kriteriet om BNP per capita,

Fråga nr 5 från Jouye de Grandmaison (för Agnoletto) om de ekonomiska partnerskapsavtalen/exportsubventioner,

Fråga nr 6 från F. Schmidt om granskningen av interimsöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap före undertecknande och tillkännagivande,

Fråga nr 7 från Assarid (Mali) om de ekonomiska partnerskapsavtalen,

Fråga nr 11 från Aubert om uran,

Fråga nr 12 från Hutchinson (för Ferreira) om situationen i Norra Kivu,

Fråga nr 14 från Schnellhardt om uppdraget i Darfur,

Fråga nr 16 från Van Hecke om ökade spänningar i Somalia,

Fråga nr 17 från Gomes om den europeiska säkerhets- och försvarspolitikens uppdrag i Guinea-Bissau,

Fråga nr 21 från O. Schmidt om frihetsberövandet av den svenske journalisten Dawit Isaak,

Fråga nr 19 från Zimmer om laglig migration till EU för AVS-ländernas medborgare.

Följande frågor fick inga följdfrågor:

Fråga nr 15 från Jouye de Grandmaison (för Carlotti) om situationen i Somalia.

Fråga nr 18 från Leinen (för Gröner) om klimatförändringen.

Författarna till frågorna 8, 9, 10, 13 och 20 var inte närvarande.

13.   Diskussion med rådet

Följande yttrade sig: Hutchinson, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Diallo (Guinea), Isler Béguin, Said (Djibouti), Ribeiro e Castro, William (Seychellerna), Farah Assoweh (AVS-rådet) och Šter (Europeiska unionens råd).

14.   Mödradödlighet och det femte millenieutvecklingsmålet

Cagar uttalade sig på FN:s befolkningsfonds vägnar.

Följande yttrade sig: Mitchell, William (Seychellerna), medordförande Kinnock, O. Schmidt, Sithole (Moçambique), Aubert, Zimmer, Amon-Ago (Elfenbenskusten), Klass, Lahai (Sierra Leone), Gill, Ogwal (Uganda), Dekuek (Sudan) och Manservisi (kommissionen).

Medordföranden förklarade att frågan om ”erfarenheter av den europeiska integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder” (medföredragande: Bornito De Sousa (Angola) och Filip Kaczmarek, utskottet för politiska frågor) skulle tas upp nästa morgon.

Man meddelade även att frågan om migration och frågan om klimatförändring skulle ingå i dagordningen för torsdag morgon.

Frågan om ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet (diskussion utan resolution) ströks eftersom den hade tagits upp under diskussionerna med rådet och kommissionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar Nickel

Medgeneralsekreterare

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/7

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 19 MARS 2008

(2008/C 271/03)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.08.)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

1.   Anförande av medordföranden

Medordförande informerade om ändringarna i dagordningen för onsdagen den 19 mars 2008. Frågan om betänkandet från utskottet för politiska frågor skulle tas upp som första fråga.

2.   Betänkande av: Bornito De Sousa (Angola) och Filip Kaczmarek

De Sousa (Angola) och Kaczmarek presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Gahler, Leinen, Assarid (Mali), Zimmer, Wieland och Yañez-Barnuevo.

Manservisi (kommissionen) besvarade frågorna.

Kaczmarek och De Sousa (Angola) sammanfattade diskussionen.

3.   Justering av protokollet från sammanträdet tisdag förmiddag den 18 mars 2008

Protokollet justerades.

4.   Betänkande av de ekonomiska och sociala intressegrupperna: De ekonomiska partnerskapsavtalen – vilka utsikter för framtiden och vilken roll i civilsamhället?

Dantin, ordförande för AVS–EU-församlingens uppföljningskommitté, presenterade förslaget till betänkande ”De ekonomiska partnerskapsavtalen – vilka utsikter för framtiden och vilken roll i civilsamhället?”

Följande yttrade sig: Dalrymple-Philibert (Jamaica), William (Seychellerna), Sithole (Moçambique), Seck (Senegal), Borrell Fontelles, Jouye de Grandmaison och Amon-Ago (Elfenbenskusten).

Dantin besvarade kommentarerna.

5.   Brådskande fråga 2: situationen i Tchad

Manservisi (kommissionen) presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Schröder, Dekuek (Sudan), Gomes, Saïd (Djibouti), Hall, Aubert, Kaczmarek, Bounkoulou (Kongo), Toga (Etiopien), Abdullahi (Nigeria), Berend, Seck (Senegal) och Lutundula (Demokratiska republiken Kongo).

6.   Betänkande av: Alma Oumarou (Niger) och Gay Mitchell

Oumarou (Niger) och Mitchell presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Seck (Senegal), Novak, Borrell Fontelles, Danata (Kamerun), O. Schmidt, Sithole (Moçambique), Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, William (Seychellerna) och Mporogomyi (Tanzania).

Baum (kommissionen) besvarade kommentarerna.

Oumarou (Niger) och Mitchell sammanfattade diskussionen.

7.   Idrott för utveckling och fred

Koss och O'Brien presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Kgathi (Botswana), Isler Béguin, Toga (Etiopien), Martens, Lahai (Sierra Leone), Callanan, Assarid (Mali), Sturdy, William (Seychellerna), Cheron (Haiti) och De Sousa (Angola).

Baum (kommissionen) besvarade frågorna.

O'Brien och Koss sammanfattade diskussionen.

8.   Frågestund med rådet

Följande yttrade sig:
  Naib (Eritrea) i fråga 21 (artikel 14 i arbetsordningen).

(Sammanträdet avslutades kl. 13.10.)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/8

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 20 MARS 2008

(2008/C 271/04)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDE: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Grabowska), Bushill-Matthews (för Langendries), Gill (för Jöns), Hutchinson (för Ferreira), Isler Béguin (för Irujo Amezaga), Klaß (för López-Istúriz White), Leinen (för Gröner), Maldeikis (för Zaborska), Mauro (för Coelho), Peterle (för Ventre), Virrankoski (för Lehideux), Yañez-Barnuevo (för Gurmai) och Zaleski (för Herranz García).

2.   Justering av protokollet från tisdag eftermiddag den 18 mars 2008 och onsdag morgon den 19 mars 2008

Protokollet justerades.

Medordföranden uttryckte församlingens deltagande i Dr Chosani Njobvus oväntade bortgång den 19 mars 2008, och bad att detta skulle framföras till hans familj och parlamentetskolleger i Zambia.

3.   Migration: diskussion utan resolution

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Attard-Montalto, Kaboré (Burkina Faso), Zaleski, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, Cavuilati (Fiji), Isler Béguin, Cire Sall (Senegal), Hutchinson, Diallo (Guinea), Kgathi (Botswana), Yañez-Barnuevo, Naib (Eritrea), William (Seychellerna), Gomes, Humphrey (Barbados) och Baum (kommissionen).

4.   Klimatförändringen och dess sociala och miljömässiga effekter i AVS-länderna: diskussion utan resolution

Medordföranden presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Bowis, Milebou Aubussou (Gabon), Peterle, Deerpalsing (Mauritius), Dekuek (Sudan), Isler Béguin, Klassou (Togo), De Sousa (Angola), Lahai (Sierra Leone), Sithole (Moçambique), Mahazaka (Madagaskar), William (Seychellerna) och Baum (kommissionen).

5.   Sammanfattning av seminarierna

| — | Ljudmila Novak om rehabiliteringen av funktionshindrade i Slovenien, |
| --- | --- |

—

Ljudmila Novak om rehabiliteringen av funktionshindrade i Slovenien,

| — | Bernadette Lahai (Sierra Leone) om landsbygdsturismen i Slovenien, |
| --- | --- |

—

Bernadette Lahai (Sierra Leone) om landsbygdsturismen i Slovenien,

| — | Olle Schmidt om Sloveniens minoritetspolitik. |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt om Sloveniens minoritetspolitik.

6.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

| — | Betänkande om erfarenheter av den europeiska regionala integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder (AVS–EU/100.203/08/fin.) – Utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Bornito De Sousa (Angola) och Filip Kaczmarek.
  Ändringsförslag 1 antogs.
  Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick. |
| --- | --- |

—

Betänkande om erfarenheter av den europeiska regionala integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder (AVS–EU/100.203/08/fin.) – Utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Bornito De Sousa (Angola) och Filip Kaczmarek.

Ändringsförslag 1 antogs.

Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick.

| — | Betänkande om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS–EU-samarbetets roll (AVS–EU/100.205/08/fin.) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Mohamed Ali (Etiopien) och Alain Hutchinson.
  Ändringsförslagen 1, 2, 3 och 4 antogs.
  Resolutionen antogs i ändrat skick, med en röst emot. |
| --- | --- |

—

Betänkande om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS–EU-samarbetets roll (AVS–EU/100.205/08/fin.) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: Mohamed Ali (Etiopien) och Alain Hutchinson.

Ändringsförslagen 1, 2, 3 och 4 antogs.

Resolutionen antogs i ändrat skick, med en röst emot.

| — | Betänkande om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar (AVS–EU/100.202/08/fin.) – Utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Alma Oumarou (Niger) och Gay Mitchell.
  Ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 3 presenterades av ALDE-gruppen och antogs.
  En delad omröstning om ändringsförslag 5 begärdes av ALDE-gruppen, och de tre delarna antogs.
  En separat omröstning om skäl D begärdes av PPE-DE-gruppen och förkastades.
  En delad omröstning om skäl N begärdes av PPE-DE-gruppen, och den första delen antogs medan den andra delen förkastades.
  Ändringsförslag 2 förkastades.
  Ändringsförslagen 1 och 4 antogs.
  Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick. |
| --- | --- |

—

Betänkande om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar (AVS–EU/100.202/08/fin.) – Utskottet för sociala frågor och miljö. Medföredragande: Alma Oumarou (Niger) och Gay Mitchell.

Ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 3 presenterades av ALDE-gruppen och antogs.

En delad omröstning om ändringsförslag 5 begärdes av ALDE-gruppen, och de tre delarna antogs.

En separat omröstning om skäl D begärdes av PPE-DE-gruppen och förkastades.

En delad omröstning om skäl N begärdes av PPE-DE-gruppen, och den första delen antogs medan den andra delen förkastades.

Ändringsförslag 2 förkastades.

Ändringsförslagen 1 och 4 antogs.

Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick.

7.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Brådskande resolutionsförslag om situationen i Kenya (AVS-EU/100.269/08/comp.)

  Ett muntligt ändringsförslag till punkt 13 lades fram av Van Hecke och antogs.
  Ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2 lades fram av delegationen från Uganda och antogs.
  Ändringsförslagen 1, 3 och 4 antogs.
  Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om situationen i Kenya (AVS-EU/100.269/08/comp.)

Ett muntligt ändringsförslag till punkt 13 lades fram av Van Hecke och antogs.

Ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 2 lades fram av delegationen från Uganda och antogs.

Ändringsförslagen 1, 3 och 4 antogs.

Resolutionen antogs enhälligt i ändrat skick.

| — | Brådskande resolutionsförslag om situationen i Tchad (AVS-EU/100.270/08/comp.)

  En omröstning av separata kammare om resolutionen som helhet begärdes.
  Resolutionen förkastades (AVS-ländernas röster: 14 för, 24 emot och 3 nedlagda röster; EU:s röster: enhällighet för).
  Följande yttrade sig: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Elfenbenskusten), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) och Schröder.
  Lulling gav en förklaring till omröstningen om resolutionen om livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om situationen i Tchad (AVS-EU/100.270/08/comp.)

En omröstning av separata kammare om resolutionen som helhet begärdes.

Resolutionen förkastades (AVS-ländernas röster: 14 för, 24 emot och 3 nedlagda röster; EU:s röster: enhällighet för).

Följande yttrade sig: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Elfenbenskusten), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) och Schröder.

Lulling gav en förklaring till omröstningen om resolutionen om livsmedelsförsörjning.

8.   Övriga frågor

En skriftlig ordningspunkt presenterades av O. Schmidt om en eritreansk AVS-ledamots ingripande i frihetsberövandet av den svenske journalisten Dawit Isaak.

Medordföranden tackade Sloveniens myndigheter för deras gästfrihet och alla ansträngningar i samband med organisationen av det femtonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen i Ljubljana samt de åtföljande sociala evenemangen.

Medordföranden kommenterade Annick Lefèvres (EU-sekretariatet) förestående pensionering, som hade tjänstgjort i den gemensamma parlamentariska församlingen i 34 år.

9.   Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sextonde sammanträde

Det sextonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen skulle hållas den 23–28 november 2008 i Port Moresby (Papua Nya Guinea).

(Sammanträdet avslutades kl. 23.45.)

Wilkie RASMUSSEN och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande | KINNOCK, medordförande |
| ANGOLA (vice ordförande) | GAHLER (vice ordförande) |
| BURKINA FASO (vice ordförande) | MANTOVANI (vice ordförande) |
| REPUBLIKEN KONGO (vice ordförande) | JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande) |
| DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO (vice ordförande) | CARLOTTI (vice ordförande) |
| ETIOPIEN (vice ordförande) | MITCHELL (vice ordförande) |
| GAMBIA (vice ordförande) | AUBERT (vice ordförande) |
| GUYANA (vice ordförande) | LULLING (vice ordförande) |
| PAPUA NYA GUINEA (vice ordförande) | BIELAN (vice ordförande) |
| RWANDA (vice ordförande) | POLFER (vice ordförande) |
| SALOMONÖARNA (vice ordförande) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| SURINAM (vice ordförande) | BOWIS (vice ordförande) |
| ZIMBABWE (vice ordförande) | GOUDIN (vice ordförande) |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| KAMERUN | BUSK |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASHMAN |
| TCHAD | COELHO |
| KOMORERNA | CORNILLET |
| COOKÖARNA | DEVA |
| ELFENBENSKUSTEN | DILLEN |
| DJIBOUTI | DOMBROVSKIS |
| DOMINICA | FERNANDES |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | FERREIRA |
| EKVATORIALGUINEA | GAUBERT |
| ERITREA | GOMES |
| FIJI | GRABOWSKA |
| GABON | GRÖNER |
| GHANA | GURMAI |
| GRENADA | HALL |
| GUINEA | HAUG |
| GUINEA-BISSAU | HERRANZ GARCĺA |
| JAMAICA | HOLM |
| HAITI | IRUJO AMEZAGA |
| KENYA | JÖNS |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTHO | KORHOLA |
| LIBERIA | KOZLIK |
| MADAGASKAR | LANGENDRIES |
| MALAWI | LEHIDEUX |
| MALI | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MARSHALLÖARNA | LOUIS |
| MAURETANIEN | McAVAN |
| MAURITIUS | MARTENS |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | MAYER |
| MOÇAMBIQUE | MORILLON |
| NAMIBIA | NOVAK |
| NAURU | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIA | ROITHOVÁ |
| NIUE | ROSATI |
| PALAU | SBARBATI |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | SCHEELE |
| SAINT LUCIA | SCHLYTER |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | SCHMIDT F. |
| SAMOA | SCHMIDT O. |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | SCHNELLHARDT |
| SENEGAL | SCHRÖDER |
| SEYCHELLERNA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| SOMALIA | STURDY |
| SYDAFRIKA | VAN HECKE |
| SUDAN | VAN LANCKER |
| SWAZILAND | VENETO |
| TANZANIA | VENTRE |
| ÖSTTIMOR | De VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |
| ZAMBIA | |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande

KINNOCK, medordförande

ANGOLA (vice ordförande)

GAHLER (vice ordförande)

BURKINA FASO (vice ordförande)

MANTOVANI (vice ordförande)

REPUBLIKEN KONGO (vice ordförande)

JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande)

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO (vice ordförande)

CARLOTTI (vice ordförande)

ETIOPIEN (vice ordförande)

MITCHELL (vice ordförande)

GAMBIA (vice ordförande)

AUBERT (vice ordförande)

GUYANA (vice ordförande)

LULLING (vice ordförande)

PAPUA NYA GUINEA (vice ordförande)

BIELAN (vice ordförande)

RWANDA (vice ordförande)

POLFER (vice ordförande)

SALOMONÖARNA (vice ordförande)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

SURINAM (vice ordförande)

BOWIS (vice ordförande)

ZIMBABWE (vice ordförande)

GOUDIN (vice ordförande)

ANTIGUA OCH BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

KAMERUN

BUSK

KAP VERDE

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASHMAN

TCHAD

COELHO

KOMORERNA

CORNILLET

COOKÖARNA

DEVA

ELFENBENSKUSTEN

DILLEN

DJIBOUTI

DOMBROVSKIS

DOMINICA

FERNANDES

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

FERREIRA

EKVATORIALGUINEA

GAUBERT

ERITREA

GOMES

FIJI

GRABOWSKA

GABON

GRÖNER

GHANA

GURMAI

GRENADA

HALL

GUINEA

HAUG

GUINEA-BISSAU

HERRANZ GARCĺA

JAMAICA

HOLM

HAITI

IRUJO AMEZAGA

KENYA

JÖNS

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTHO

KORHOLA

LIBERIA

KOZLIK

MADAGASKAR

LANGENDRIES

MALAWI

LEHIDEUX

MALI

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MARSHALLÖARNA

LOUIS

MAURETANIEN

McAVAN

MAURITIUS

MARTENS

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

MAYER

MOÇAMBIQUE

MORILLON

NAMIBIA

NOVAK

NAURU

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIA

ROITHOVÁ

NIUE

ROSATI

PALAU

SBARBATI

SAINT KITTS OCH NEVIS

SCHEELE

SAINT LUCIA

SCHLYTER

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SCHMIDT F.

SAMOA

SCHMIDT O.

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SCHNELLHARDT

SENEGAL

SCHRÖDER

SEYCHELLERNA

SORNOSA MARTÍNEZ

SIERRA LEONE

SPERONI

SOMALIA

STURDY

SYDAFRIKA

VAN HECKE

SUDAN

VAN LANCKER

SWAZILAND

VENETO

TANZANIA

VENTRE

ÖSTTIMOR

De VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD OCH TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

ZAMBIA

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| IBOVI (REPUBLIKEN KONGO), medordförande | CALLANAN, medordförande |
| CHERON (HAITI), vice ordförande | JÖNS, vice ordförande |
| AIMO (PAPUA NYA GUINEA), vice ordförande | POLFER, vice ordförande |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | DILLEN |
| COOKÖARNA | GAHLER |
| AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIEN) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUYANA | LOUIS |
| KAMAR (KENYA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA) | SCHMIDT F. |
| SYDAFRIKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

IBOVI (REPUBLIKEN KONGO), medordförande

CALLANAN, medordförande

CHERON (HAITI), vice ordförande

JÖNS, vice ordförande

AIMO (PAPUA NYA GUINEA), vice ordförande

POLFER, vice ordförande

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

DILLEN

COOKÖARNA

GAHLER

AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOPIEN)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUYANA

LOUIS

KAMAR (KENYA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)

SCHMIDT F.

SYDAFRIKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), medordförande | SCHLYTER, medordförande |
| KUTEKALA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO), vice ordförande | DOMBROVSKIS, vice ordförande |
| WAZIRI (NIGERIA), vice ordförande | RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| EKVATORIALGUINEA | BULLMANN |
| ALI (ETIOPIEN) | |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURETANIEN) | FERREIRA |
| MIKRONESISKA FEDERATIONEN | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLERNA) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | De VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIA) | ZĪLE |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

KGATHI (BOTSWANA), medordförande

SCHLYTER, medordförande

KUTEKALA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO), vice ordförande

DOMBROVSKIS, vice ordförande

WAZIRI (NIGERIA), vice ordförande

RIBEIRO E CASTRO, vice ordförande

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

EKVATORIALGUINEA

BULLMANN

ALI (ETIOPIEN)

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURETANIEN)

FERREIRA

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLERNA)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS OCH NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD OCH TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

De VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIA)

ZĪLE

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| AVS-ländernas ledamöter | Europaparlamentets ledamöter |
| --- | --- |
| BUTULSO (VANUATU), medordförande | SCHEELE, medordförande |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE), vice ordförande | NOVAK, vice ordförande |
| DEERPALSING (MAURITIUS), vice ordförande | ARIF, vice ordförande |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| KAP VERDE | BOWIS |
| TCHAD | CASHMAN |
| KOMORERNA | CANTON |
| SAID (DJIBOUTI) | CIANI |
| DOMINICA | FERNANDES |
| JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN) | FRAILE |
| BALDEH (GAMBIA) | GOUDIN |
| GUINEA-BISSAU | HALL |
| KIRIBATI | HAUG |
| MADAGASKAR | HOLM |
| MALAWI | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MARSHALLÖARNA | KORHOLA |
| NAURU | MARTENS |
| OUMAROU (NIGER) | MITCHELL |
| SALOMONÖARNA | ROITHOVA |
| SOMALIA | SCHMIDT O. |
| RATHPAL (SURINAM) | SCHNELLHARDT |
| THWALA (SWAZILAND) | VENETO |
| ÖSTTIMOR | WIJKMAN |
| | ZÁBORSKÁ |

AVS-ländernas ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

BUTULSO (VANUATU), medordförande

SCHEELE, medordförande

SITHOLE (MOÇAMBIQUE), vice ordförande

NOVAK, vice ordförande

DEERPALSING (MAURITIUS), vice ordförande

ARIF, vice ordförande

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

KAP VERDE

BOWIS

TCHAD

CASHMAN

KOMORERNA

CANTON

SAID (DJIBOUTI)

CIANI

DOMINICA

FERNANDES

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

FRAILE

BALDEH (GAMBIA)

GOUDIN

GUINEA-BISSAU

HALL

KIRIBATI

HAUG

MADAGASKAR

HOLM

MALAWI

JOUYE DE GRANDMAISON

MARSHALLÖARNA

KORHOLA

NAURU

MARTENS

OUMAROU (NIGER)

MITCHELL

SALOMONÖARNA

ROITHOVA

SOMALIA

SCHMIDT O.

RATHPAL (SURINAM)

SCHNELLHARDT

THWALA (SWAZILAND)

VENETO

ÖSTTIMOR

WIJKMAN

ZÁBORSKÁ

---

BILAGA II

DELTAGARLISTA FRÅN SAMMANTRÄDET DEN 17–20 MARS I LJUBLJANA (SLOVENIEN)

| RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande | KINNOCK, medordförande |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (vice ordförande) | ATTARD-MONTALTO (för GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (vice ordförande) |
| KGATHI (Botswana) | BEREND |
| KABORE (Burkina Faso) (vice ordförande) | BUSHILL (för LANGENDRIES) (5) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BORRELL |
| DANATA (Kamerun) | BOWIS (vice ordförande) |
| ALMADA (Kap Verde) | |
| SORONGUPE (Centralafrikanska republiken) | |
| IBOVI (Republiken Kongo) (vice ordförande) | CALLANAN |
| LUTUNDULA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordförande) | CASHMAN (2)
   (3) |
| MITCHELL (Cooköarna) | CORNILLET (3)
   (4) |
| AMON-AGO (Elfenbenskusten) | DEVA |
| ABDI SAID (Djibouti) | DILLEN (2)
   (3) |
| KNIGHTS (Dominica) | DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (Dominikanska republiken) | FERNANDES |
| NGUEMA (Ekvatorialguinea) | GAHLER (vice ordförande) |
| NAIB (Eritrea) | GILL (för Jöns) |
| TOGA (Etiopien) (vice ordförande) | GOMES |
| CAVUILATI (Fiji) (1) | GOUDIN (vice ordförande) (2)
   (3) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | HALL (2)
   (3)
   (4) |
| BALDEH (Gambia) (vice ordförande) | HAUG |
| BEMAIKUMI (Ghana) (1) | HUTCHINSON (för FERREIRA) |
| DIALLO (Guinea) | ISLER BEGUIN (för IRUJO AMEZAGA) |
| CHERON (Haiti) | JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande) |
| PHILIBERT (Jamaica) | KACZMAREK |
| KAMAR (Kenya) | KLASS (för LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5) |
| TIHELI (Lesotho) (1) | LEINEN (för Gröner) |
| KOLLIE (Liberia) | LULLING (vice ordförande) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | MALDEIKIS (för ZABORSKA) |
| MATOLA (Malawi) | MANTOVANI (vice ordförande) (3)
   (4) |
| ASSARID (Mali) | MARTENS |
| OULD GUELAY (Mauretanien) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande) |
| DEERPALSING (Mauritius) | MAURO (för Coelho) |
| SITHOLE (Moçambique) | MAYER |
| MUSHELENGA (Namibia) | MITCHELL (vice ordförande) (3)
   (4)
   (5) |
| OUMAROU (Niger) | NOVAK |
| TAMBUWAL (Nigeria) | PETERLE (för VENDRE) |
| TALAGI (Niue) | RIBEIRO CASTRO |
| AIMO (Papua Nya Guinea) (vice ordförande) | SCHEELE (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Rwanda) (vice ordförande) | SCHMIDT F. |
| STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) | SCHMIDT O. |
| SECK MAMADOU (Senegal) | SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4) |
| WILLIAM (Seychellerna) | SCHRÖDER |
| LAHAI (Sierra Leone) | SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| CHAN (Salomonöarna) (vice ordförande) | STURDY (4)
   (5) |
| SITHOLE (Sydafrika) | VAN HECKE |
| DEKUEK (Sudan) | VENETO (2)
   (3)
   (5) |
| RATHIPAL (Surinam) (vice ordförande) | VIRRANKOSKI (för LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5) |
| THWALA (Swaziland) | WIELAND |
| MPOROGOMYI (Tanzania) | YANEZ BARNUEVO (för GURMAI) |
| KLASSOU (Togo) | ZALESKI (för HERRANZ GARCÍA) (5) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZANI (3)
   (4)
   (5) |
| BUTULSO (Vanuatu) | ZILE (2) |
| NJOBVU (Zambia) | ZIMMER |
| MANDIZHA (Zimbabwe) (vice ordförande) (1) | |

RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande

KINNOCK, medordförande

DE SOUSA (Angola) (vice ordförande)

ATTARD-MONTALTO (för GRABOWSKA) (3)
   (4)
   (5)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

DAYORI (Benin)

AUBERT (vice ordförande)

KGATHI (Botswana)

BEREND

KABORE (Burkina Faso) (vice ordförande)

BUSHILL (för LANGENDRIES) (5)

MANIRAKIZA (Burundi)

BORRELL

DANATA (Kamerun)

BOWIS (vice ordförande)

ALMADA (Kap Verde)

SORONGUPE (Centralafrikanska republiken)

IBOVI (Republiken Kongo) (vice ordförande)

CALLANAN

LUTUNDULA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordförande)

CASHMAN (2)
   (3)

MITCHELL (Cooköarna)

CORNILLET (3)
   (4)

AMON-AGO (Elfenbenskusten)

DEVA

ABDI SAID (Djibouti)

DILLEN (2)
   (3)

KNIGHTS (Dominica)

DOMBROVSKIS

JIMENEZ (Dominikanska republiken)

FERNANDES

NGUEMA (Ekvatorialguinea)

GAHLER (vice ordförande)

NAIB (Eritrea)

GILL (för Jöns)

TOGA (Etiopien) (vice ordförande)

GOMES

CAVUILATI (Fiji) (1)

GOUDIN (vice ordförande) (2)
   (3)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

HALL (2)
   (3)
   (4)

BALDEH (Gambia) (vice ordförande)

HAUG

BEMAIKUMI (Ghana) (1)

HUTCHINSON (för FERREIRA)

DIALLO (Guinea)

ISLER BEGUIN (för IRUJO AMEZAGA)

CHERON (Haiti)

JOUYE DE GRANDMAISON (vice ordförande)

PHILIBERT (Jamaica)

KACZMAREK

KAMAR (Kenya)

KLASS (för LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (3)
   (4)
   (5)

TIHELI (Lesotho) (1)

LEINEN (för Gröner)

KOLLIE (Liberia)

LULLING (vice ordförande)

MAHAZAKA (Madagaskar)

MALDEIKIS (för ZABORSKA)

MATOLA (Malawi)

MANTOVANI (vice ordförande) (3)
   (4)

ASSARID (Mali)

MARTENS

OULD GUELAY (Mauretanien)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (vice ordförande)

DEERPALSING (Mauritius)

MAURO (för Coelho)

SITHOLE (Moçambique)

MAYER

MUSHELENGA (Namibia)

MITCHELL (vice ordförande) (3)
   (4)
   (5)

OUMAROU (Niger)

NOVAK

TAMBUWAL (Nigeria)

PETERLE (för VENDRE)

TALAGI (Niue)

RIBEIRO CASTRO

AIMO (Papua Nya Guinea) (vice ordförande)

SCHEELE (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Rwanda) (vice ordförande)

SCHMIDT F.

STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna)

SCHMIDT O.

SECK MAMADOU (Senegal)

SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4)

WILLIAM (Seychellerna)

SCHRÖDER

LAHAI (Sierra Leone)

SPERONI (3)
   (4)
   (5)

CHAN (Salomonöarna) (vice ordförande)

STURDY (4)
   (5)

SITHOLE (Sydafrika)

VAN HECKE

DEKUEK (Sudan)

VENETO (2)
   (3)
   (5)

RATHIPAL (Surinam) (vice ordförande)

VIRRANKOSKI (för LEHIDEUX) (3)
   (4)
   (5)

THWALA (Swaziland)

WIELAND

MPOROGOMYI (Tanzania)

YANEZ BARNUEVO (för GURMAI)

KLASSOU (Togo)

ZALESKI (för HERRANZ GARCÍA) (5)

MUGAMBE (Uganda)

ZANI (3)
   (4)
   (5)

BUTULSO (Vanuatu)

ZILE (2)

NJOBVU (Zambia)

ZIMMER

MANDIZHA (Zimbabwe) (vice ordförande) (1)

Övriga:

| ANGOLA
  VALENTE
  NZUANGA
  SILVA
  ANDRE | BARBADOS
  GODDARD | BENIN
  ALIA
  SEIDOUADAMBI
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOTSWANA
  BATLHOKI | BURKINA FASO
  OUEDRAOGO
  YERBANGA
  TABSOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  KWIZERA
  RIVUZUMWAMI |
| KAMERUN
  BAH OUMAROU
  SANDA
  BOBBO | CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN
  YNI FOLO | REPUBLIKEN KONGO
  BOUNKOULOU
  EDJIAKA
  ZOULA |
| DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO
  MBUKULAKA
  MOLEKOMOLIWA
  GOYA KILEMGE
  MBAYAGIZI AMINE
  KUZUNDA | ELFENBENSKUSTEN
  AMANI
  MOLE MOLE | ERITREA
  NEGASIKASSA |
| ETIOPIEN
  ALI
  AHMEDIN
  CHRISTOS
  KEBEDE
  ZENEBE | | |
| GABON
  MABENDE
  MAKONGO
  RISSONGA
  HERVO AKENDENZUE | GAMBIA
  NYAN ALABOSON | GHANA
  OPPONG-NTIRI |
| GUINEA
  DIARSO | EKVATORIALGUINEA
  NKA OBIANG | HAITI
  FEQUIERE |
| JAMAICA
  REID | KENYA
  KABANDO
  KAHENDE | LIBERIA
  TELEWODA |
| MALI
  TRAORE
  BA
  DIALLO | MAURETANIEN
  AHMEDOU | MAURITIUS
  GUNESSEE |
| NAMIBIA
  DE WAAL
  HAKWNYE
  NDADI | NIGER
  ABDOURHAMANE
  ISSSOUFOU
  BAKO | NIGERIA
  AKWASHIKI
  USMAN
  ABDULLAHI
  ADEYANJU
  ADEFIRE
  UKESI |
| PAPUA NYA GUINEA
  DEKENA
  BALAGETUNA
  ABURU | RWANDA
  CYITATIRE | SENEGAL
  DIAGNE
  DIOP
  SALL
  N'DOYE
  N'DIAYE |
| SEYCHELLERNA
  FAURE | SIERRA LEONE
  KABBA | SALOMONÖARNA
  MA'AHANUA |
| SYDAFRIKA
  SOOKAL
  DANIELS
  MAGAU | SUDAN
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVASE YAK
  TAHA | SURINAM
  HIWAT
  ESAJAS |
| SWAZILAND
  DLAMINI
  MASUKU | TOGO
  LAWSON
  GBONE
  TOBA | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  DOMBO
  KATENKA
  APULI |
| ZAMBIA
  MULENGA | | |

ANGOLA

VALENTE

NZUANGA

SILVA

ANDRE

BARBADOS

GODDARD

BENIN

ALIA

SEIDOUADAMBI

DURAND-ADJAHI

BOTSWANA

BATLHOKI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

YERBANGA

TABSOBA

BURUNDI

KAVAKURE

KWIZERA

RIVUZUMWAMI

KAMERUN

BAH OUMAROU

SANDA

BOBBO

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

YNI FOLO

REPUBLIKEN KONGO

BOUNKOULOU

EDJIAKA

ZOULA

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

MBUKULAKA

MOLEKOMOLIWA

GOYA KILEMGE

MBAYAGIZI AMINE

KUZUNDA

ELFENBENSKUSTEN

AMANI

MOLE MOLE

ERITREA

NEGASIKASSA

ETIOPIEN

ALI

AHMEDIN

CHRISTOS

KEBEDE

ZENEBE

GABON

MABENDE

MAKONGO

RISSONGA

HERVO AKENDENZUE

GAMBIA

NYAN ALABOSON

GHANA

OPPONG-NTIRI

GUINEA

DIARSO

EKVATORIALGUINEA

NKA OBIANG

HAITI

FEQUIERE

JAMAICA

REID

KENYA

KABANDO

KAHENDE

LIBERIA

TELEWODA

MALI

TRAORE

BA

DIALLO

MAURETANIEN

AHMEDOU

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

HAKWNYE

NDADI

NIGER

ABDOURHAMANE

ISSSOUFOU

BAKO

NIGERIA

AKWASHIKI

USMAN

ABDULLAHI

ADEYANJU

ADEFIRE

UKESI

PAPUA NYA GUINEA

DEKENA

BALAGETUNA

ABURU

RWANDA

CYITATIRE

SENEGAL

DIAGNE

DIOP

SALL

N'DOYE

N'DIAYE

SEYCHELLERNA

FAURE

SIERRA LEONE

KABBA

SALOMONÖARNA

MA'AHANUA

SYDAFRIKA

SOOKAL

DANIELS

MAGAU

SUDAN

MUSTAFA

ALLOBA

BEDRI

JERVASE YAK

TAHA

SURINAM

HIWAT

ESAJAS

SWAZILAND

DLAMINI

MASUKU

TOGO

LAWSON

GBONE

TOBA

UGANDA

ATIM-OGWAL

DOMBO

KATENKA

APULI

ZAMBIA

MULENGA

KUBA – Marichal

AVS–EU-rådet

| ŠTER | (Utvecklingsminister (Slovenien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd) |
| --- | --- |
| ASSOWEH | (Minister inom ekonomiska frågor, finanser och planering, med ansvar för privatisering (Djibouti), AVS-rådets tjänstgörande ordförande |

ŠTER

(Utvecklingsminister (Slovenien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd)

ASSOWEH

(Minister inom ekonomiska frågor, finanser och planering, med ansvar för privatisering (Djibouti), AVS-rådets tjänstgörande ordförande

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

| MICHEL | Kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd |
| --- | --- |

MICHEL

Kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

DANTIN

Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete (CTA)

NEUN

BURGUET

BOTO

Västafrikanska ekonomiska samarbetsorganisationen (Ecowas)

DIAKITE

NHAMAJO

GARBA

MIFOUTAOU

FN-HABITAT

BAKOLE

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO)

BAKURAMUTSA

Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling

ABDI

OGALO

OBATRE

Gemensamma marknaden för östra och södra Afrika (Comesa)

WALLAB

Internationella brottmålsdomstolen

SWAAK GOLOMAN

DONAT CATTIN

FN:s befolkningsfond

CAGAR

RIGHT TO PLAY

KOSS

Unicef

O'BRIEN

AVS-sekretariatet

KAPUTIN, medgeneralsekreterare

EU-sekretariatet

NICKEL, medgeneralsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(2)  Närvarande den 17 mars 2008.

(3)  Närvarande den 18 mars 2008.

(4)  Närvarande den 19 mars 2008.

(5)  Närvarande den 20 mars 2008.

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 17 MARS 2008

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

BARBADOS

Errol HUMPHREY

Ambassadör, Barbados ambassad i Bryssel

COOKÖARNA

Michael C. MITCHELL

Minister, ministeriet för utrikespolitik och immigration, Cooköarnas regering

FIJI

Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Ambassadör, Fijis ambassad i Bryssel

GHANA

Nana BEMA KUMI

Ambassadör, Ghanas ambassad i Bryssel

LESOTHO

Mamoruti A. TIHELI

Ambassadör, Lesothos ambassad i Bryssel

ZIMBABWE

Leonard MANDIZHA

Rådgivare, Zimbabwes ambassad i Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA RESOLUTIONER

| — | om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar (AVS-EU/100.202/08/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om erfarenheter av den europeiska regionala integrationsprocessen av betydelse för AVS-länder (AVS–EU/100.203/08/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS–EU-samarbetets roll (AVS–EU/100.205/087/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | om situationen i Kenya (AVS-EU/100.269/08/fin.) |
| --- | --- |

—

RESOLUTION
   (1)

om de sociala och miljömässiga konsekvenserna av strukturanpassningar

Den gemensamma parlamentariska församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008,

| — | med beaktande av artikel i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 177–181a i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177–181a i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (2006/2208(INI) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (2006/2208(INI) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden (2005/2121(INI)) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden (2005/2121(INI)) (3),

| — | med beaktande av den handlingslinje som stakas ut i strategidokumentet för fattigdomsminskning och som Internationella valutafonden och världsbanken tog initiativ till 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingslinje som stakas ut i strategidokumentet för fattigdomsminskning och som Internationella valutafonden och världsbanken tog initiativ till 1999,

| — | med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000, där det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000, där det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av samförståndet från Monterrey om utvecklingsfinansiering av den 22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndet från Monterrey om utvecklingsfinansiering av den 22 mars 2002,

| — | med beaktande av Washingtonöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Washingtonöverenskommelsen,

| — | med beaktande av Romförklaringen om harmonisering, antagen den 25 februari 2003, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet, antagen den 2 mars 2005, vilka följer upp Högnivåforumet om harmonisering och anpassning för biståndseffektivitet (nedan kallad ”Parisförklaringen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen om harmonisering, antagen den 25 februari 2003, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet, antagen den 2 mars 2005, vilka följer upp Högnivåforumet om harmonisering och anpassning för biståndseffektivitet (nedan kallad ”Parisförklaringen”),

| — | med beaktande av det initiativ för högt skuldsatta fattiga länder som Internationella valutafonden och världsbanken lanserade 1996 för att förhindra att fattiga länder drabbas av skuldbördor som de inte har någon möjlighet att axla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det initiativ för högt skuldsatta fattiga länder som Internationella valutafonden och världsbanken lanserade 1996 för att förhindra att fattiga länder drabbas av skuldbördor som de inte har någon möjlighet att axla,

| — | med beaktande av det multilaterala skuldlättnadsinitiativet som G8 lanserade i juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det multilaterala skuldlättnadsinitiativet som G8 lanserade i juni 2005,

| — | med beaktande av världsbankens och Internationella valutafondens ram för hållbar skuld från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världsbankens och Internationella valutafondens ram för hållbar skuld från 2005,

| — | med beaktande av den rapport om Internationella valutafonden och bistånd till Afrika söder om Sahara som fondens oberoende utvärderingskontor presenterade 2007 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om Internationella valutafonden och bistånd till Afrika söder om Sahara som fondens oberoende utvärderingskontor presenterade 2007 (4),

| — | med beaktande av världsbankens översyn från 2005 av uppfyllande av villkor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av världsbankens översyn från 2005 av uppfyllande av villkor (5),

| — | med beaktande av Internationella valutafondens handbok om öppenhet i fråga om inkomster från naturtillgångar, som antogs i juni 2005 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens handbok om öppenhet i fråga om inkomster från naturtillgångar, som antogs i juni 2005 (6),

| — | med beaktande av världsbankens översyn av utvinningsindustrin från 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världsbankens översyn av utvinningsindustrin från 2004,

| — | med beaktande av programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (PEFA) från juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (PEFA) från juni 2003,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.202/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS-EU/100.202/08), och av följande skäl:

| A. | Det viktigaste syftet med ett strukturanpassningsprogram är att främja hållbar ekonomisk utveckling. Dessa program anger ramen för de villkor, det tekniska bistånd och den strategiska rådgivning som ett utvecklingsland erbjuds, vanligtvis som led i låneprogrammet för det landet. |
| --- | --- |

A.

Det viktigaste syftet med ett strukturanpassningsprogram är att främja hållbar ekonomisk utveckling. Dessa program anger ramen för de villkor, det tekniska bistånd och den strategiska rådgivning som ett utvecklingsland erbjuds, vanligtvis som led i låneprogrammet för det landet.

| B. | Strukturanpassningsprogrammen har ofta misslyckats i de länder där de har genomförts på grund av att kreditgivaren har ställt alltför stränga villkor. Är 2004 ersatte världsbanken sitt strukturanpassningsprogram med ett nytt utvecklingspolitiskt låneinstrument (”Development Policy Lending”, DPL). |
| --- | --- |

B.

Strukturanpassningsprogrammen har ofta misslyckats i de länder där de har genomförts på grund av att kreditgivaren har ställt alltför stränga villkor. Är 2004 ersatte världsbanken sitt strukturanpassningsprogram med ett nytt utvecklingspolitiskt låneinstrument (”Development Policy Lending”, DPL).

| C. | Stabila makroekonomiska villkor, förbättrade offentliga utgifter, sund skattepolitisk planering och skuldhantering, effektiv offentlig finansiell förvaltning och effektiva budgetsystem samt marknadsbaserade räntor och växelkurser är förutsättningar för tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

C.

Stabila makroekonomiska villkor, förbättrade offentliga utgifter, sund skattepolitisk planering och skuldhantering, effektiv offentlig finansiell förvaltning och effektiva budgetsystem samt marknadsbaserade räntor och växelkurser är förutsättningar för tillväxt och utveckling.

| D. | Syftet med strukturanpassningsprogrammen har varit att minska underskott i statsbudgeten vilket i många fall har lett till nedskärningar på det sociala området, trots att en hållbar ekonomisk utveckling kräver sociala investeringar inom sektorer som utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

D.

Syftet med strukturanpassningsprogrammen har varit att minska underskott i statsbudgeten vilket i många fall har lett till nedskärningar på det sociala området, trots att en hållbar ekonomisk utveckling kräver sociala investeringar inom sektorer som utbildning och hälso- och sjukvård.

| E. | Bretton Woods-institutionerna genomför vanligtvis strukturanpassningsprogrammen utan att ta hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för de berörda länderna. Programmen bör skräddarsys för att möta de berörda ländernas särskilda behov. |
| --- | --- |

E.

Bretton Woods-institutionerna genomför vanligtvis strukturanpassningsprogrammen utan att ta hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för de berörda länderna. Programmen bör skräddarsys för att möta de berörda ländernas särskilda behov.

| F. | Efter att strukturanpassningsprogrammen genomförts befinner sig länderna i fråga ofta i ett sämre läge än innan, eller så har vissa förbättringar uppnåtts på makroekonomisk nivå medan de negativa följderna på mikroekonomisk nivå ofta inte nämns. |
| --- | --- |

F.

Efter att strukturanpassningsprogrammen genomförts befinner sig länderna i fråga ofta i ett sämre läge än innan, eller så har vissa förbättringar uppnåtts på makroekonomisk nivå medan de negativa följderna på mikroekonomisk nivå ofta inte nämns.

| G. | Bretton Woods-institutionerna har spelat en ledande roll i den strukturanpassning som skett under senaste trettio åren. Bretton Woods-institutionerna har ett stort inflytande över utformningen av lån och utvecklingsbistånd eftersom de flesta givare och internationella finansinstitut använder deras urvalskriterier. |
| --- | --- |

G.

Bretton Woods-institutionerna har spelat en ledande roll i den strukturanpassning som skett under senaste trettio åren. Bretton Woods-institutionerna har ett stort inflytande över utformningen av lån och utvecklingsbistånd eftersom de flesta givare och internationella finansinstitut använder deras urvalskriterier.

| H. | Det minskande antalet offentliga tjänstemän i AVS-länderna och de krympande anslagen för administrativa kostnader har lett till brister och effektivitetsförluster i statsförvaltningen. |
| --- | --- |

H.

Det minskande antalet offentliga tjänstemän i AVS-länderna och de krympande anslagen för administrativa kostnader har lett till brister och effektivitetsförluster i statsförvaltningen.

| I. | De villkor som givare och långivare ställer speglar deras skyldighet och rättmätiga intresse att se till att de summor som de ställer till förfogande förvaltas på ett korrekt sätt och används i avsedda syften. |
| --- | --- |

I.

De villkor som givare och långivare ställer speglar deras skyldighet och rättmätiga intresse att se till att de summor som de ställer till förfogande förvaltas på ett korrekt sätt och används i avsedda syften.

| J. | De villkor som ställs för den ekonomiska politiken har använts för att blockera lån och bidrag från Internationella valutafonden och världsbanken, och de kan ge upphov till en politik som är illa anpassad till de förutsättningar som gäller för enskilda länder eller till och med stå i vägen för strävanden att uppfylla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

J.

De villkor som ställs för den ekonomiska politiken har använts för att blockera lån och bidrag från Internationella valutafonden och världsbanken, och de kan ge upphov till en politik som är illa anpassad till de förutsättningar som gäller för enskilda länder eller till och med stå i vägen för strävanden att uppfylla millennieutvecklingsmålen.

| K. | Avskaffandet av jordbrukssubventioner har lett till minskade intäkter och minskad produktion, med ökad import av livsmedel. Detta har fått konsekvenser för livsmedelsoberoendet och -säkerheten och lett till en minskad export av inkomstbringande produkter, inbegripet en drastisk minskning av det garanterade priset på EU-marknaden för råsocker från AVS-länderna, med en urholkning av AVS-ländernas förmåner och en försämring av deras handelsbalans som följd. |
| --- | --- |

K.

Avskaffandet av jordbrukssubventioner har lett till minskade intäkter och minskad produktion, med ökad import av livsmedel. Detta har fått konsekvenser för livsmedelsoberoendet och -säkerheten och lett till en minskad export av inkomstbringande produkter, inbegripet en drastisk minskning av det garanterade priset på EU-marknaden för råsocker från AVS-länderna, med en urholkning av AVS-ländernas förmåner och en försämring av deras handelsbalans som följd.

| L. | Internationella valutafonden och världsbanken har olika prioriteringar. |
| --- | --- |

L.

Internationella valutafonden och världsbanken har olika prioriteringar.

| M. | Den åtstramningspolitik som strukturanpassningsprogrammen förutsätter har påverkat det sociala klimatet och har i vissa fall undergrävt den politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

M.

Den åtstramningspolitik som strukturanpassningsprogrammen förutsätter har påverkat det sociala klimatet och har i vissa fall undergrävt den politiska stabiliteten.

| N. | De privatiseringar och den ekonomiska liberalisering som genomförts på Internationella valutafondens och världsbankens initiativ har en ideologisk karaktär. Vad gäller det utvecklingspolitiska låneinstrumentet (DPL) har världsbanken förklarat att i ljuset av det blandade resultatet av utlåning till anpassningsprogram omfattar det politiska instrumentet inte längre några politiska föreskrifter såsom instruktioner om privatiseringar eller handlingsprogram för att liberalisera för att handeln (7). |
| --- | --- |

N.

De privatiseringar och den ekonomiska liberalisering som genomförts på Internationella valutafondens och världsbankens initiativ har en ideologisk karaktär. Vad gäller det utvecklingspolitiska låneinstrumentet (DPL) har världsbanken förklarat att i ljuset av det blandade resultatet av utlåning till anpassningsprogram omfattar det politiska instrumentet inte längre några politiska föreskrifter såsom instruktioner om privatiseringar eller handlingsprogram för att liberalisera för att handeln (7).

| O. | Den åtstramningspolitik som genomförts som led i strukturanpassningsprogrammen har undergrävt efterfrågan, bromsat tillväxten och skadat sysselsättningen, med ökad arbetslöshet, särskilt bland unga akademiker, som följd. |
| --- | --- |

O.

Den åtstramningspolitik som genomförts som led i strukturanpassningsprogrammen har undergrävt efterfrågan, bromsat tillväxten och skadat sysselsättningen, med ökad arbetslöshet, särskilt bland unga akademiker, som följd.

| P. | Den växande arbetslösheten har påskyndat avfolkningen av landsbygden liksom utvandringen från AVS-länderna till de rika länderna. |
| --- | --- |

P.

Den växande arbetslösheten har påskyndat avfolkningen av landsbygden liksom utvandringen från AVS-länderna till de rika länderna.

| Q. | Strukturanpassningsprogrammen har varit anpassade till att bemöta underutvecklingens symtom, inte dess underliggande orsaker, bland vilka kan räknas det skeva handelsutbytet, skuldbördan och de multinationella storbolagens dominans. Det faktum att dessa faktorer fortsätter att verka, de växande anslagen till offentligt utvecklingsstöd till trots, innebär att balansräkningen för AVS-ländernas vidkommande faktiskt är negativ. |
| --- | --- |

Q.

Strukturanpassningsprogrammen har varit anpassade till att bemöta underutvecklingens symtom, inte dess underliggande orsaker, bland vilka kan räknas det skeva handelsutbytet, skuldbördan och de multinationella storbolagens dominans. Det faktum att dessa faktorer fortsätter att verka, de växande anslagen till offentligt utvecklingsstöd till trots, innebär att balansräkningen för AVS-ländernas vidkommande faktiskt är negativ.

| R. | Brister i det politiska systemet (det demokratiska underskottet) och i den ekonomiska förvaltningen utgör ett hinder för den ekonomiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

R.

Brister i det politiska systemet (det demokratiska underskottet) och i den ekonomiska förvaltningen utgör ett hinder för den ekonomiska och sociala utvecklingen.

| S. | Internationella valutafonden har som målsättning att främja det internationella monetära samarbetet, underlätta för en utvidgning och balanserad tillväxt av den internationella handeln, bidra till att åstadkomma och upprätthålla en hög nivå för sysselsättning och reallöner, främja en stabil växelkurs, åtgärda bristande jämvikt i internationella betalningsbalanser och ställa ekonomiska medel till förfogande för att underlätta anpassning av betalningsbalanser. |
| --- | --- |

S.

Internationella valutafonden har som målsättning att främja det internationella monetära samarbetet, underlätta för en utvidgning och balanserad tillväxt av den internationella handeln, bidra till att åstadkomma och upprätthålla en hög nivå för sysselsättning och reallöner, främja en stabil växelkurs, åtgärda bristande jämvikt i internationella betalningsbalanser och ställa ekonomiska medel till förfogande för att underlätta anpassning av betalningsbalanser.

| T. | Världsbanken har som målsättning att minska fattigdomen i världen och förbättra levnadsstandarder genom två utvecklingsinstanser: Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), med inriktning på medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer, samt Internationella utvecklingsförbundet (IDA) som arbetar med låginkomstländer. |
| --- | --- |

T.

Världsbanken har som målsättning att minska fattigdomen i världen och förbättra levnadsstandarder genom två utvecklingsinstanser: Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), med inriktning på medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer, samt Internationella utvecklingsförbundet (IDA) som arbetar med låginkomstländer.

| U. | Internationella finansinstitut kan bidra positivt till att främja en mer rättvis globalisering men detta förutsätter att man utvecklar andra strategier för att bemöta frågor som liberalisering av handeln, privatisering och avreglering av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

U.

Internationella finansinstitut kan bidra positivt till att främja en mer rättvis globalisering men detta förutsätter att man utvecklar andra strategier för att bemöta frågor som liberalisering av handeln, privatisering och avreglering av arbetsmarknaden.

| V. | AVS-ländernas representationer i Internationella valutafondens och världsbankens styrelser är marginella. |
| --- | --- |

V.

AVS-ländernas representationer i Internationella valutafondens och världsbankens styrelser är marginella.

| W. | Hållbar utveckling innebär att dagens behov kan mötas utan att framtida generations förmåga att möta sina behov komprometteras. |
| --- | --- |

W.

Hållbar utveckling innebär att dagens behov kan mötas utan att framtida generations förmåga att möta sina behov komprometteras.

| X. | Ökad fattigdom, omfattande arbetslöshet, minskande produktivitet och fallande exportinkomster är några av de möjliga följderna av utvecklingsstrategier som inte beaktar grundläggande ekonomiska förutsättningar som den sociala verkligheten i mottagarlandet eller situationen vad beträffar dess naturresurser. |
| --- | --- |

X.

Ökad fattigdom, omfattande arbetslöshet, minskande produktivitet och fallande exportinkomster är några av de möjliga följderna av utvecklingsstrategier som inte beaktar grundläggande ekonomiska förutsättningar som den sociala verkligheten i mottagarlandet eller situationen vad beträffar dess naturresurser.

| Y. | Genomförandet av strukturanpassningsprogrammen har skadat de offentliga investeringarna i sociala tjänster, särskilt inom områdena för sjukvård och utbildning, liksom utvecklingen av löner och familjeinkomster, sysselsättningen och människornas levnadsvillkor. Därtill uppmuntras eller tvingas regeringarna att genom privatiseringar, liberalisering av inhemska marknader och åtgärder för att öppna dem för utländska konkurrenter minska det offentliga företagandet på en rad olika ekonomiska områden, inklusive områdena för utbildning och sjukvård. |
| --- | --- |

Y.

Genomförandet av strukturanpassningsprogrammen har skadat de offentliga investeringarna i sociala tjänster, särskilt inom områdena för sjukvård och utbildning, liksom utvecklingen av löner och familjeinkomster, sysselsättningen och människornas levnadsvillkor. Därtill uppmuntras eller tvingas regeringarna att genom privatiseringar, liberalisering av inhemska marknader och åtgärder för att öppna dem för utländska konkurrenter minska det offentliga företagandet på en rad olika ekonomiska områden, inklusive områdena för utbildning och sjukvård.

| Z. | Strukturanpassningsprogrammens negativa följder uppmärksammas i den ”post consensus”-analys som omvärderar den s.k. Washingtonkonsensusen och som bland annat innehåller en rekommendation om att mer investeringar bör kunna göras på det sociala området. |
| --- | --- |

Z.

Strukturanpassningsprogrammens negativa följder uppmärksammas i den ”post consensus”-analys som omvärderar den s.k. Washingtonkonsensusen och som bland annat innehåller en rekommendation om att mer investeringar bör kunna göras på det sociala området.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att överge de negativa villkor som har behäftat strukturanpassningsprogrammen, att tillsammans med Världshandelsorganisationen ta sig an problemet med den skeva handelsbalansen och att se över skuldbördan för och reglera de multinationella företagens agerande i AVS-länderna. Församlingen anser att man i enlighet med millennieutvecklingsmålen i första hand bör prioritera programmen för att främja utbildning (inklusive högre utbildning och forskning), hälso- och sjukvård, vattenförsörjning, jordbruksverksamhet (för att kunna utrota svält) och miljövård. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att överge de negativa villkor som har behäftat strukturanpassningsprogrammen, att tillsammans med Världshandelsorganisationen ta sig an problemet med den skeva handelsbalansen och att se över skuldbördan för och reglera de multinationella företagens agerande i AVS-länderna. Församlingen anser att man i enlighet med millennieutvecklingsmålen i första hand bör prioritera programmen för att främja utbildning (inklusive högre utbildning och forskning), hälso- och sjukvård, vattenförsörjning, jordbruksverksamhet (för att kunna utrota svält) och miljövård.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Världsbanksgruppen och Internationella valutafonden att undvika att ställa lånevillkor beträffande den ekonomiska politiken, att skapa större öppenhet om premisserna för villkorlighet, att ge verklig innebörd åt principen om äganderätt genom att se till att politiken anpassas till det enskilda landet samt att inrikta programmen på en resultatbaserad villkorlighet för att bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Världsbanksgruppen och Internationella valutafonden att undvika att ställa lånevillkor beträffande den ekonomiska politiken, att skapa större öppenhet om premisserna för villkorlighet, att ge verklig innebörd åt principen om äganderätt genom att se till att politiken anpassas till det enskilda landet samt att inrikta programmen på en resultatbaserad villkorlighet för att bekämpa fattigdom.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att handeln mellan AVS-länderna och de rika länderna bör ske på mer jämlika villkor, och att liberaliseringen av marknaderna inte bör innebära att länder med svagare ekonomier hamnar i beroendeställning till länder med starkare ekonomier. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att handeln mellan AVS-länderna och de rika länderna bör ske på mer jämlika villkor, och att liberaliseringen av marknaderna inte bör innebära att länder med svagare ekonomier hamnar i beroendeställning till länder med starkare ekonomier.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att inte bara låginkomstländer utan samtliga AVS-länder med höga skuldbördor, i lämpliga fall även medelinkomstländer, bör omfattas av ansträngningarna att minska skuldbördan. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att inte bara låginkomstländer utan samtliga AVS-länder med höga skuldbördor, i lämpliga fall även medelinkomstländer, bör omfattas av ansträngningarna att minska skuldbördan.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de multinationella företagens agerande i AVS-länderna bör regleras. Inte minst genom att bilda offentligt-privata företag bör det vara möjligt för de berörda staterna att stärka sin kontroll över hur de egna naturresurserna utnyttjas. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de multinationella företagens agerande i AVS-länderna bör regleras. Inte minst genom att bilda offentligt-privata företag bör det vara möjligt för de berörda staterna att stärka sin kontroll över hur de egna naturresurserna utnyttjas.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar i detta sammanhang Världsbanksgruppens, Internationella valutafondens och Afrikanska utvecklingsbankens stöd till utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ för att fastställa en internationell standard för företag att offentliggöra vad de betalar och för regeringar att redovisa vad de mottar. Församlingen uppmanar institutionerna att fortsatt stödja detta initiativ, och uppmanar såväl den offentliga som privata utvinningsindustrin att ansluta sig till det. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar i detta sammanhang Världsbanksgruppens, Internationella valutafondens och Afrikanska utvecklingsbankens stöd till utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ för att fastställa en internationell standard för företag att offentliggöra vad de betalar och för regeringar att redovisa vad de mottar. Församlingen uppmanar institutionerna att fortsatt stödja detta initiativ, och uppmanar såväl den offentliga som privata utvinningsindustrin att ansluta sig till det.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att Internationella valutafonden bör bistå AVS-länderna att utarbeta och genomföra en expansionistisk ekonomisk politik i enlighet med dess ursprungliga uppdrag. Församlingen anser att världsbanken å sin sida bör återgå till sitt ursprungliga uppdrag att främja villkoren för utveckling och därmed för fattigdomens avskaffande. I första hand bör Internationella valutafonden och världsbanken se till att frågorna om privatisering, liberalisering och subventionering av jordbruket i AVS-länderna inte utformas utifrån några ideologiska premisser. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att Internationella valutafonden bör bistå AVS-länderna att utarbeta och genomföra en expansionistisk ekonomisk politik i enlighet med dess ursprungliga uppdrag. Församlingen anser att världsbanken å sin sida bör återgå till sitt ursprungliga uppdrag att främja villkoren för utveckling och därmed för fattigdomens avskaffande. I första hand bör Internationella valutafonden och världsbanken se till att frågorna om privatisering, liberalisering och subventionering av jordbruket i AVS-länderna inte utformas utifrån några ideologiska premisser.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens åtgärd för att prioritera fattigdomsminskning i sina program liksom det faktum att fattigdomsminskning är världsbankens övergripande mål. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens åtgärd för att prioritera fattigdomsminskning i sina program liksom det faktum att fattigdomsminskning är världsbankens övergripande mål.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att ohållbara skuldnivåer, dålig makroekonomisk planering och en illa utformad politik är till allvarlig skada för ett lands utveckling och att finansiell instabilitet kan få återverkningar för ett lands ekonomi vilka drabbar tillväxten, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala välfärden. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att ohållbara skuldnivåer, dålig makroekonomisk planering och en illa utformad politik är till allvarlig skada för ett lands utveckling och att finansiell instabilitet kan få återverkningar för ett lands ekonomi vilka drabbar tillväxten, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala välfärden.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att strategidokumenten för fattigdomsminskning är utformade med enskilda länder i sikte, med strategier som särskilt anpassats till det specifika landets utvecklingsbehov. Församlingen hävdar bestämt att regeringarna i de länder som väljer att göra dessa strategier till sina egna påtar sig ett viktigt ansvar när det gäller att säkra ett ansvarsfullt utnyttjande av biståndsmedel, god förvaltning och ett beslutsamt åtagande att följa en utvecklingsagenda. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att strategidokumenten för fattigdomsminskning är utformade med enskilda länder i sikte, med strategier som särskilt anpassats till det specifika landets utvecklingsbehov. Församlingen hävdar bestämt att regeringarna i de länder som väljer att göra dessa strategier till sina egna påtar sig ett viktigt ansvar när det gäller att säkra ett ansvarsfullt utnyttjande av biståndsmedel, god förvaltning och ett beslutsamt åtagande att följa en utvecklingsagenda.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de positiva ekonomiska resultat som många utvecklingsländer, inte minst i Afrika söder om Sahara, nyligen uppvisat. Olika faktorer har bidragit till dessa resultat, nämligen skuldlättnader, multilateralt utvecklingsstöd, förbättringar gjorda av givare och framför allt den politik som de enskilda utvecklingsländerna själva fört. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de positiva ekonomiska resultat som många utvecklingsländer, inte minst i Afrika söder om Sahara, nyligen uppvisat. Olika faktorer har bidragit till dessa resultat, nämligen skuldlättnader, multilateralt utvecklingsstöd, förbättringar gjorda av givare och framför allt den politik som de enskilda utvecklingsländerna själva fört.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de rön från Världsbanken som visar att de länder som erhållit skuldlättnader inom ramen för initiativet för högt skuldsatta fattiga länder (HIPC) har under perioden 1999–2005 mer än fördubblat sina anslag till program för fattigdomsminskning. Församlingen erinrar om att för minst 60 länder måste alla lån efterskänkas om de ska ha någon chans att uppnå millennieutvecklingsmålen, och att ytterligare länder är i behov av skuldlättnader. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de rön från Världsbanken som visar att de länder som erhållit skuldlättnader inom ramen för initiativet för högt skuldsatta fattiga länder (HIPC) har under perioden 1999–2005 mer än fördubblat sina anslag till program för fattigdomsminskning. Församlingen erinrar om att för minst 60 länder måste alla lån efterskänkas om de ska ha någon chans att uppnå millennieutvecklingsmålen, och att ytterligare länder är i behov av skuldlättnader.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att medan ekonomisk tillväxt är mycket viktig leder den inte automatiskt till att fattigdomen minskar, och betonar betydelsen av en rättvis utvecklingspolitik, och av tillväxtstrategier som gynnar de fattiga, som innebär sociala och ekonomiska fördelar för samhället i stort och som i första hand är inriktade på att förverkliga millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att medan ekonomisk tillväxt är mycket viktig leder den inte automatiskt till att fattigdomen minskar, och betonar betydelsen av en rättvis utvecklingspolitik, och av tillväxtstrategier som gynnar de fattiga, som innebär sociala och ekonomiska fördelar för samhället i stort och som i första hand är inriktade på att förverkliga millennieutvecklingsmålen.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att för att kunna utröna strukturanpassningsprogrammens verkliga följder och finna möjliga lösningar krävs ett helhjärtat politiskt och operationellt samarbete med FN:s institutioner, i första hand ILO. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att för att kunna utröna strukturanpassningsprogrammens verkliga följder och finna möjliga lösningar krävs ett helhjärtat politiskt och operationellt samarbete med FN:s institutioner, i första hand ILO.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid reformer bör prioritera hållbar utveckling, och anser att hållbar utveckling förutsätter god förvaltning, respekt för de mänskliga rättigheterna och hänsyn till miljöaspekter. Församlingen erinrar om att effekterna av makroekonomiska reformer endast kan bli bestående om de helt och fult inbegriper målen för mänsklig och social utveckling. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid reformer bör prioritera hållbar utveckling, och anser att hållbar utveckling förutsätter god förvaltning, respekt för de mänskliga rättigheterna och hänsyn till miljöaspekter. Församlingen erinrar om att effekterna av makroekonomiska reformer endast kan bli bestående om de helt och fult inbegriper målen för mänsklig och social utveckling.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner behovet av omedelbara åtgärder för att lösa miljöproblem. Församlingen understryker att ansvarsbördan när det gäller att motverka klimatförändringar inta kan lämpas över på utvecklingsländerna. Inte minst måste den utvecklade världens växande efterfrågan på biobränslen balanseras mot nödvändigheten att inte äventyra livsmedelssäkerheten eller påskynda avskogningen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen erkänner behovet av omedelbara åtgärder för att lösa miljöproblem. Församlingen understryker att ansvarsbördan när det gäller att motverka klimatförändringar inta kan lämpas över på utvecklingsländerna. Inte minst måste den utvecklade världens växande efterfrågan på biobränslen balanseras mot nödvändigheten att inte äventyra livsmedelssäkerheten eller påskynda avskogningen i utvecklingsländerna.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att Internationella valutafonden tillämpar stränga makroekonomiska bestämmelser om minimireserver och inflationsbekämpning som styr hur bistånd får användas. Församlingen beklagar att fonden i vissa fall har stoppat användningen av tillgängligt bistånd för Afrika söder om Sahara, och uppmanar den att tillämpa en mindre restriktiv politik i situationer där en mer ambitiös utvecklingspolitik är möjlig samt att ta med alla tillgängliga resurser, inte minst bistånd, i sina beräkningar. Församlingen konstaterar att åtgärder för att begränsa detta program av hänsyn till den ekonomiska politiken kan leda till problem i rekryteringen av sjukvårds- och utbildningspersonal. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att Internationella valutafonden tillämpar stränga makroekonomiska bestämmelser om minimireserver och inflationsbekämpning som styr hur bistånd får användas. Församlingen beklagar att fonden i vissa fall har stoppat användningen av tillgängligt bistånd för Afrika söder om Sahara, och uppmanar den att tillämpa en mindre restriktiv politik i situationer där en mer ambitiös utvecklingspolitik är möjlig samt att ta med alla tillgängliga resurser, inte minst bistånd, i sina beräkningar. Församlingen konstaterar att åtgärder för att begränsa detta program av hänsyn till den ekonomiska politiken kan leda till problem i rekryteringen av sjukvårds- och utbildningspersonal.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att biståndsmöjligheterna i de internationellt stödda nationella reformprogrammen inte har utnyttjats till fullo. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att biståndsmöjligheterna i de internationellt stödda nationella reformprogrammen inte har utnyttjats till fullo.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betraktar det avsevärda stöd som EU erbjuder AVS-länderna för att lindra strukturanpassningsprogrammens övergångsfaser och negativa villkor som bevis på dess engagemang för dessa länder. Inte desto mindre bör Europa och de rika länderna i övrigt anstränga sig ytterligare för att öka sitt stöd till motsvarande 0,71 procent av respektive givarlands BNP. AVS-länderna och EU bör utarbeta ett solitt partnerskapsavtal för att främja verklig utveckling i AVS-länderna. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betraktar det avsevärda stöd som EU erbjuder AVS-länderna för att lindra strukturanpassningsprogrammens övergångsfaser och negativa villkor som bevis på dess engagemang för dessa länder. Inte desto mindre bör Europa och de rika länderna i övrigt anstränga sig ytterligare för att öka sitt stöd till motsvarande 0,71 procent av respektive givarlands BNP. AVS-länderna och EU bör utarbeta ett solitt partnerskapsavtal för att främja verklig utveckling i AVS-länderna.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att beakta de interna ekonomiska reformprogram som AVS-länderna är i färd med att genomföra som led i förvaltningen av det bistånd de mottar inom ramen för deras respektive ”bistånd för handel”-program, så att de berörda AVS-länderna kan möta anpassningsrelaterade kostnader på ett framgångsrikt sätt, även inom ramen för såväl avtal om ekonomiskt partnerskap sam andra, bredare liberaliseringsprogram. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att beakta de interna ekonomiska reformprogram som AVS-länderna är i färd med att genomföra som led i förvaltningen av det bistånd de mottar inom ramen för deras respektive ”bistånd för handel”-program, så att de berörda AVS-länderna kan möta anpassningsrelaterade kostnader på ett framgångsrikt sätt, även inom ramen för såväl avtal om ekonomiskt partnerskap sam andra, bredare liberaliseringsprogram.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens och världsbankens initiativ för högt skuldsatta fattiga länder. Församlingen anser att tunga skuldbördor har hindrat utvecklingen i dessa länder, och uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att tillsammans med utvecklingsländerna förhindra att de återigen tvingas axla ohållbara skulder. Församlingen understryker att skuldlättnader endast får en märkbar effekt om det skuldsatta landet vidtar åtgärder för att förhindra att den återigen ådrar sig ohållbara skulder. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens och världsbankens initiativ för högt skuldsatta fattiga länder. Församlingen anser att tunga skuldbördor har hindrat utvecklingen i dessa länder, och uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att tillsammans med utvecklingsländerna förhindra att de återigen tvingas axla ohållbara skulder. Församlingen understryker att skuldlättnader endast får en märkbar effekt om det skuldsatta landet vidtar åtgärder för att förhindra att den återigen ådrar sig ohållbara skulder.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att sund offentlig ekonomisk förvaltning är en oumbärlig del i reformagendan, och anser man i högre utsträckning bör bistå de högre revisionsorganen. Församlingen välkomnar det prestationsmåttsystem som anges i programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (PEFA) och som anger en ram för internationella jämförelser vid bedömning av ett lands offentliga ekonomiska förvaltning, och uppmanar Bretton Woods-institutionerna och andra givare att tillämpa programmet noggrant. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att sund offentlig ekonomisk förvaltning är en oumbärlig del i reformagendan, och anser man i högre utsträckning bör bistå de högre revisionsorganen. Församlingen välkomnar det prestationsmåttsystem som anges i programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet (PEFA) och som anger en ram för internationella jämförelser vid bedömning av ett lands offentliga ekonomiska förvaltning, och uppmanar Bretton Woods-institutionerna och andra givare att tillämpa programmet noggrant.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av situationen för instabila stater och stater som är i eller på väg ut ur en konflikt, och understryker att det krävs respekt för rättstatsprincipen, ett demokratiskt politiskt system, inte minst respekt för valresultaten, samt ett fredligt och stabilt politiskt klimat för att ett land ska kunna utvecklas i positiv riktning. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av situationen för instabila stater och stater som är i eller på väg ut ur en konflikt, och understryker att det krävs respekt för rättstatsprincipen, ett demokratiskt politiskt system, inte minst respekt för valresultaten, samt ett fredligt och stabilt politiskt klimat för att ett land ska kunna utvecklas i positiv riktning.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av att det, enligt Internationella valutafondens oberoende utvärderingskontor, bland medlemmarna i Internationella valutafondens styrelse råder delade meningar om fondens roll och handlingsprogram i låginkomstländer. Församlingen anser därför att Internationella valutafonden bör reformeras i syfte att göra den mer demokratisk, i första hand genom att förbättra AVS-ländernas representation i fondens styrelse. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av att det, enligt Internationella valutafondens oberoende utvärderingskontor, bland medlemmarna i Internationella valutafondens styrelse råder delade meningar om fondens roll och handlingsprogram i låginkomstländer. Församlingen anser därför att Internationella valutafonden bör reformeras i syfte att göra den mer demokratisk, i första hand genom att förbättra AVS-ländernas representation i fondens styrelse.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin besvikelse över att Internationella valutafondens avsikter med fonden för fattigdomsbekämpning och tillväxt inte förverkligats och att det brister i kopplingen mellan initiativen för att minska fattigdom och de program som faktiskt tillämpas. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin besvikelse över att Internationella valutafondens avsikter med fonden för fattigdomsbekämpning och tillväxt inte förverkligats och att det brister i kopplingen mellan initiativen för att minska fattigdom och de program som faktiskt tillämpas.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av bristerna i Internationella valutafondens verksamhet, särskilt vad gäller spridningen och genomförandet av handlingsprogram samt den institutionella sammanhållningen. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av bristerna i Internationella valutafondens verksamhet, särskilt vad gäller spridningen och genomförandet av handlingsprogram samt den institutionella sammanhållningen.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen att i största möjliga omfattning samarbeta med FN och andra multinationella och bilaterala givare för att bättre förstå och bistå de AVS-länder som är föremål för strukturanpassningsprogram och hjälpa dem att uppfylla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmuntrar världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen att i största möjliga omfattning samarbeta med FN och andra multinationella och bilaterala givare för att bättre förstå och bistå de AVS-länder som är föremål för strukturanpassningsprogram och hjälpa dem att uppfylla millennieutvecklingsmålen.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att grundläggande för att de politiska reformerna ska lyckas är att länderna i fråga i mesta möjliga mån engagerar sig för och själva påtar sig ansvaret för dem. Församlingen understryker att det måste till en samordnad insats för att skapa förutsättningar för anständigt arbete (sysselsättning, socialt skydd, dialog mellan arbetsmarknadens parter, anställdas rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män) och därigenom främja sysselsättningen och den sociala politiken på nationell nivå. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att grundläggande för att de politiska reformerna ska lyckas är att länderna i fråga i mesta möjliga mån engagerar sig för och själva påtar sig ansvaret för dem. Församlingen understryker att det måste till en samordnad insats för att skapa förutsättningar för anständigt arbete (sysselsättning, socialt skydd, dialog mellan arbetsmarknadens parter, anställdas rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män) och därigenom främja sysselsättningen och den sociala politiken på nationell nivå.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar ansvariga internationella organ att skapa mekanismer för erfarenhetsutbyte som kan tjäna som verktyg för de länder som inte lyckats uppnå positiva resultat eller som planerar för en ekonomisk omstrukturering. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar ansvariga internationella organ att skapa mekanismer för erfarenhetsutbyte som kan tjäna som verktyg för de länder som inte lyckats uppnå positiva resultat eller som planerar för en ekonomisk omstrukturering.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de länder som inlett program för ekonomisk omstrukturering att hålla den regelbundet underrättat om hur dessa program fungerar och fortskrider, liksom om de överenskommelser som ingåtts som led i dessa, för att därigenom inhämta bästa praxis till nytta för övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de länder som inlett program för ekonomisk omstrukturering att hålla den regelbundet underrättat om hur dessa program fungerar och fortskrider, liksom om de överenskommelser som ingåtts som led i dessa, för att därigenom inhämta bästa praxis till nytta för övriga medlemsstater.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att regeringarna måste hållas ansvariga inför sin medborgare för förvaltningen av offentliga inkomster och utgifter, särskilt när det gäller inkomster från utvinningsindustrier, och uppmanar världsbanken, Internationella valutafonden, EU och andra givare att kräva att offentliga inkomster förvaltas på ett sätt som säkrar insyn och öppenhet. Detta förutsätter att demokratin och rättsstatsprincipen stärks i AVS-länderna. Dessutom måste statsapparaten stärkas genom att se till att den har tillgång till den personal och de resurser i övrigt som krävs för att den ska fungera på vederbörligt sätt. Församlingen betonar vikten av att skapa en kultur av ansvarsskyldighet i vilken parlamenten och revisionsinstanserna blir delaktiga. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att regeringarna måste hållas ansvariga inför sin medborgare för förvaltningen av offentliga inkomster och utgifter, särskilt när det gäller inkomster från utvinningsindustrier, och uppmanar världsbanken, Internationella valutafonden, EU och andra givare att kräva att offentliga inkomster förvaltas på ett sätt som säkrar insyn och öppenhet. Detta förutsätter att demokratin och rättsstatsprincipen stärks i AVS-länderna. Dessutom måste statsapparaten stärkas genom att se till att den har tillgång till den personal och de resurser i övrigt som krävs för att den ska fungera på vederbörligt sätt. Församlingen betonar vikten av att skapa en kultur av ansvarsskyldighet i vilken parlamenten och revisionsinstanserna blir delaktiga.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de medel som diktatorer orättmätigt lagt beslag på måste återlämnas till AVS-länderna. Härvidlag bör EU bör utnyttja allt sitt inflytande hos de banker där dessa medel har deponerats. Församlingen välkomnar i detta sammanhang det initiativ för återvinning av stulna tillgångar som FN och världsbanken tillmannans inledde den 17 september 2007 för att förhindra stöld av tillgångar genom att stärka utvecklingsländernas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att de medel som diktatorer orättmätigt lagt beslag på måste återlämnas till AVS-länderna. Härvidlag bör EU bör utnyttja allt sitt inflytande hos de banker där dessa medel har deponerats. Församlingen välkomnar i detta sammanhang det initiativ för återvinning av stulna tillgångar som FN och världsbanken tillmannans inledde den 17 september 2007 för att förhindra stöld av tillgångar genom att stärka utvecklingsländernas tillsynsmyndigheter.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att Internationella valutafondens oberoende utvärderingskontor har funnit att Internationella valutafondens representation i mottagarländerna är otillräcklig och att det brister i samordningen med lokala aktörer. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar att Internationella valutafondens oberoende utvärderingskontor har funnit att Internationella valutafondens representation i mottagarländerna är otillräcklig och att det brister i samordningen med lokala aktörer.

| 34. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid utarbetandet och genomförandet av reformprogram bör stärka den demokratiska legitimiteten genom att involvera de nationella parlamenten och samråda med andra aktörer som arbetsmarknadens parter och det civila samhället. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid utarbetandet och genomförandet av reformprogram bör stärka den demokratiska legitimiteten genom att involvera de nationella parlamenten och samråda med andra aktörer som arbetsmarknadens parter och det civila samhället.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att en politik för att främja tillväxt inom den privata sektorn som omfattar åtgärder för att uppmuntra utländska direktinvesteringar, öppna och välfungerande finansieringstjänster och ekonomisk diversifiering, och som sporrar företagsamheten och det privata ägandet av mark, är en förutsättning för ekonomisk utveckling och bör därför speglas i programmet. Församlingen uppmuntrar i detta sammanhang till offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att en politik för att främja tillväxt inom den privata sektorn som omfattar åtgärder för att uppmuntra utländska direktinvesteringar, öppna och välfungerande finansieringstjänster och ekonomisk diversifiering, och som sporrar företagsamheten och det privata ägandet av mark, är en förutsättning för ekonomisk utveckling och bör därför speglas i programmet. Församlingen uppmuntrar i detta sammanhang till offentlig-privata partnerskap.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att staten har en roll att spela inom näringslivet, inte minst i de sektorer där den privata näringsverksamheten sviktar. Samtidigt anser församlingen att den privata sektorn har en roll att spela i de områden där den offentliga sektorn sviktar, men att denna roll måste regleras på ett bra sätt för att främja hållbar utveckling, fattigdomsminskning och största möjliga tillgång för en majoritet av medborgarna i landet i fråga. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att staten har en roll att spela inom näringslivet, inte minst i de sektorer där den privata näringsverksamheten sviktar. Samtidigt anser församlingen att den privata sektorn har en roll att spela i de områden där den offentliga sektorn sviktar, men att denna roll måste regleras på ett bra sätt för att främja hållbar utveckling, fattigdomsminskning och största möjliga tillgång för en majoritet av medborgarna i landet i fråga.

| 37. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av att vissa AVS-länder är beroende av en dominerande exportprodukt, vanligtvis en råvara, och anser därför att det måste till åtgärder för att främja den industriella utvecklingen och andra diversifieringsstrategier för att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av att vissa AVS-länder är beroende av en dominerande exportprodukt, vanligtvis en råvara, och anser därför att det måste till åtgärder för att främja den industriella utvecklingen och andra diversifieringsstrategier för att främja en hållbar utveckling.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att för att säkra en hållbar utveckling är det nödvändigt att man inom ramen för internationella fora (bl.a. Världshandelsorganisationen) utarbetar normer för rättvis handel, fastställer priser för produkter framställda i utvecklingsländerna som ger en tillräcklig inkomst för att säkra värdig lön åt arbetarna i dessa länder, säkrar livsmedelssäkerheten åt alla samt avskriver utvecklingsländernas skulder, eftersom det nu är fastställt att man genom att avskriva dessa skulder avsevärt kan förbättra levnadsvillkoren för befolkningarna i dessa länder och inte bara för deras styrande. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att för att säkra en hållbar utveckling är det nödvändigt att man inom ramen för internationella fora (bl.a. Världshandelsorganisationen) utarbetar normer för rättvis handel, fastställer priser för produkter framställda i utvecklingsländerna som ger en tillräcklig inkomst för att säkra värdig lön åt arbetarna i dessa länder, säkrar livsmedelssäkerheten åt alla samt avskriver utvecklingsländernas skulder, eftersom det nu är fastställt att man genom att avskriva dessa skulder avsevärt kan förbättra levnadsvillkoren för befolkningarna i dessa länder och inte bara för deras styrande.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att innan man genomför någon privatisering inom det ekonomiska området är det nödvändigt att se över, på ett objektivt och opartiskt sätt, vilka de ekonomiska och sociala följderna av dessa kan förväntas bli. Församlingen anser att privatiseringar endast kan vara aktuella inom detta område när dessa kan förväntas förbättra livsvillkoren för befolkningen som helhet. Församlingen anser vidare att det på detta område krävs ett internationellt regelverk som i första hand syftar till att se till att lokala och utländska företag respekterar accepterad social- och miljölagstiftning. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att innan man genomför någon privatisering inom det ekonomiska området är det nödvändigt att se över, på ett objektivt och opartiskt sätt, vilka de ekonomiska och sociala följderna av dessa kan förväntas bli. Församlingen anser att privatiseringar endast kan vara aktuella inom detta område när dessa kan förväntas förbättra livsvillkoren för befolkningen som helhet. Församlingen anser vidare att det på detta område krävs ett internationellt regelverk som i första hand syftar till att se till att lokala och utländska företag respekterar accepterad social- och miljölagstiftning.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser inte att det att ställa privatisering som villkor för lån är ett effektivt sätt att åstadkomma förändringar, utan menar att ansvaret för dessa utomordentligt viktiga politiska beslut bör så långt det går överlåtas åt länderna själva. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser inte att det att ställa privatisering som villkor för lån är ett effektivt sätt att åstadkomma förändringar, utan menar att ansvaret för dessa utomordentligt viktiga politiska beslut bör så långt det går överlåtas åt länderna själva.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att världsbankens snäva inriktning på privatisering och liberalisering har ersatts med ett bredare synsätt som även tar sikte på institutionella reformer och handlingsprogram till stöd för dessa. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att världsbankens snäva inriktning på privatisering och liberalisering har ersatts med ett bredare synsätt som även tar sikte på institutionella reformer och handlingsprogram till stöd för dessa.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den mer målinriktade och pragmatiska attityd som kännetecknar världsbankens politik och som genom inriktningen på reformer på medellång sikt öppnar för större flexibilitet. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den mer målinriktade och pragmatiska attityd som kännetecknar världsbankens politik och som genom inriktningen på reformer på medellång sikt öppnar för större flexibilitet.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens översyn av de villkor som ställs, och anser att man omgående bör tillämpa översynens slutsatser med betoning på behovet att ge större ansvar åt mottagarländerna, samordning av handlingsprogram inom olika sektorer, samråd med berörda aktörer, tillämpning av nödvändiga, särskilt riktade handlingsprogram samt förutsägbarhet och insyn. Församlingen understryker att de villkor som ställs inte bör undergräva det berörda landets oberoende och förmåga att själv besluta om den politiska inriktningen. Villkoren bör begränsas till att säkra att stöd endast används i det syfte för vilket det är avsett, som åtgärder mot korruption, och för att undvika att stöd ges till regeringar som inte respekterar de mänskliga och demokratiska rättigheterna och som undergräver ett lands ansträngningar att uppfylla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar Internationella valutafondens översyn av de villkor som ställs, och anser att man omgående bör tillämpa översynens slutsatser med betoning på behovet att ge större ansvar åt mottagarländerna, samordning av handlingsprogram inom olika sektorer, samråd med berörda aktörer, tillämpning av nödvändiga, särskilt riktade handlingsprogram samt förutsägbarhet och insyn. Församlingen understryker att de villkor som ställs inte bör undergräva det berörda landets oberoende och förmåga att själv besluta om den politiska inriktningen. Villkoren bör begränsas till att säkra att stöd endast används i det syfte för vilket det är avsett, som åtgärder mot korruption, och för att undvika att stöd ges till regeringar som inte respekterar de mänskliga och demokratiska rättigheterna och som undergräver ett lands ansträngningar att uppfylla millennieutvecklingsmålen.

| 44. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar mottagarländernas ökande ansvarstagande för programmen i fråga men upprepar att en förutsättning för dessa är ett starkt engagemang för nödvändiga utvecklingsreformer. |
| --- | --- |

44.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar mottagarländernas ökande ansvarstagande för programmen i fråga men upprepar att en förutsättning för dessa är ett starkt engagemang för nödvändiga utvecklingsreformer.

| 45. | Samtidigt som den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar givare att samordna sin verksamhet oroas den av de konsekvenser som detta kan få för mottagarländernas ansvarstagande. Församlingen anser att det är av största vikt att mottagarlandet som led i den nationella politiken kontinuerligt upprätthåller sin centrala ansvarsroll och att det själv kan välja vilken utvecklingsstrategi det vill följa. |
| --- | --- |

45.

Samtidigt som den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar givare att samordna sin verksamhet oroas den av de konsekvenser som detta kan få för mottagarländernas ansvarstagande. Församlingen anser att det är av största vikt att mottagarlandet som led i den nationella politiken kontinuerligt upprätthåller sin centrala ansvarsroll och att det själv kan välja vilken utvecklingsstrategi det vill följa.

| 46. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regeringen inte ensam kan axla ansvaret för att bevara och skydda miljön. Församlingen efterlyser utvecklingspartnerskap med såväl lokala som utländska aktörer (Världsbanken/Internationella valutafonden, FN:s organ, Världsnaturfonden och universitet). |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regeringen inte ensam kan axla ansvaret för att bevara och skydda miljön. Församlingen efterlyser utvecklingspartnerskap med såväl lokala som utländska aktörer (Världsbanken/Internationella valutafonden, FN:s organ, Världsnaturfonden och universitet).

| 47. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s och AVS-ländernas representanter i Internationella valutafondens och världsbankens styrelse att på bättre sätt samordna sina ståndpunkter inom ramen för EU:s utvecklingsmål samt se till att EU-medel endast används med dessa mål i sikte. |
| --- | --- |

47.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s och AVS-ländernas representanter i Internationella valutafondens och världsbankens styrelse att på bättre sätt samordna sina ståndpunkter inom ramen för EU:s utvecklingsmål samt se till att EU-medel endast används med dessa mål i sikte.

| 48. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den ändringar av röstkvoterna som nyligen genomförts till fördel för vissa länder men uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att, inte minst av hänsyn till den egna legitimiteten, skapa mer insyn i mekanismerna för beslutsfattande och förbättra dem ytterligare så att utvecklingsländernas röster ges tillbörlig vikt. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den ändringar av röstkvoterna som nyligen genomförts till fördel för vissa länder men uppmanar Internationella valutafonden och världsbanken att, inte minst av hänsyn till den egna legitimiteten, skapa mer insyn i mekanismerna för beslutsfattande och förbättra dem ytterligare så att utvecklingsländernas röster ges tillbörlig vikt.

| 49. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, världsbanken och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

49.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, världsbanken och Internationella valutafonden.

---

(1)  Godkänd av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 20 mars 2008 i Ljubljana (Slovenien).

(2)  EUT C 306 E/373, 15.12.2006, s. 373–380.

(3)  EUT C 291 E/0, 30.11.2006, s. 118–122.

(4)  http://www.imf.org/external/np/ieo/2007/ssa/eng/pdf/report.pdf

(5)  http://siteresources.worldbank.org/DEVCOMMINT/Documentation/20651860/DC2005-0013(E)-Conditionality.pdf

(6)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/grrt/eng/060705.pdf

(7)  ”Development Policy Lending Retrospective”, Världsbanken, 7 juli 2006, s. 3.

RESOLUTION
   (1)

om erfarenheter från den europeiska regionala integrationsprocessen som är av betydelse för AVS-länder

Den gemensamma parlamentariska församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EU partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, särskilt artiklarna 1, 11 och 28–30, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, särskilt artiklarna 1, 11 och 28–30,

| — | med beaktande av FN:s stadga, särskilt kapitel VIII om regionala arrangemang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s stadga, särskilt kapitel VIII om regionala arrangemang,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2003 av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd”, särskilt artiklarna 72–74, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2003 av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd”, särskilt artiklarna 72–74,

| — | med beaktande av Berlinförklaringen med anledning av den femtionde årsdagen av undertecknandet av Romfördragen, antagen i Berlin den 25 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinförklaringen med anledning av den femtionde årsdagen av undertecknandet av Romfördragen, antagen i Berlin den 25 mars 2007,

| — | med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat den 13 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat den 13 december 2007,

| — | med beaktande av Kigaliförklaringen om ekonomiska partnerskapsavtal som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen som sammanträdde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kigaliförklaringen om ekonomiska partnerskapsavtal som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen som sammanträdde i Kigali (Rwanda) den 19–22 november 2007,

| — | med beaktande av den resolution om den regionala integrationens betydelse för att främja fred och säkerhet som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdade vid sitt sammanträde i Wien (Österrike) den 19–22 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om den regionala integrationens betydelse för att främja fred och säkerhet som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdade vid sitt sammanträde i Wien (Österrike) den 19–22 juni 2006,

| — | med beaktande av AVS-ambassadörskommitténs rapport om AVS-gruppens framtid, i den form den antagits av AVS:s ministerråd vid dess 86:e session i Bryssel (Belgien) den 10–14 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-ambassadörskommitténs rapport om AVS-gruppens framtid, i den form den antagits av AVS:s ministerråd vid dess 86:e session i Bryssel (Belgien) den 10–14 december 2007,

| — | med beaktande av AVS-sekretariatets projekt för att utveckla indikatorer för att mäta och övervaka regionala integrationsprocesser i de sex AVS-regionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-sekretariatets projekt för att utveckla indikatorer för att mäta och övervaka regionala integrationsprocesser i de sex AVS-regionerna,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.203/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS-EU/100.203/08), och av följande skäl:

| A. | Regional integration har blivit ett framträdande inslag i AVS-världen där samtliga AVS-länder är medlemmar i åtminstone en regional organisation och där det förekommer omkring tjugo regionala integrationsarrangemang (2), |
| --- | --- |

A.

Regional integration har blivit ett framträdande inslag i AVS-världen där samtliga AVS-länder är medlemmar i åtminstone en regional organisation och där det förekommer omkring tjugo regionala integrationsarrangemang (2),

| B. | Lösningar för att gemensamt utöva suveränitet inom ramen för regional integration innebär snarare en möjlighet för regeringar att bättre skydda medborgarnas intressen än en risk att de förlorar något av sin suveränitet. |
| --- | --- |

B.

Lösningar för att gemensamt utöva suveränitet inom ramen för regional integration innebär snarare en möjlighet för regeringar att bättre skydda medborgarnas intressen än en risk att de förlorar något av sin suveränitet.

| C. | Som ett led i den regionala integrationen måste man se till att insyn och demokratiskt ansvarstagande i beslutsfattandet inte går förlorat, att avskaffandet av gränskontroller inte leder till ökad brottslighet eller att hastigt genomförda liberaliseringar och lönekonkurrens inte får negativa sociala följdverkningar. |
| --- | --- |

C.

Som ett led i den regionala integrationen måste man se till att insyn och demokratiskt ansvarstagande i beslutsfattandet inte går förlorat, att avskaffandet av gränskontroller inte leder till ökad brottslighet eller att hastigt genomförda liberaliseringar och lönekonkurrens inte får negativa sociala följdverkningar.

| D. | När det gäller regional ekonomisk och politisk integration har AVS-länderna gjort stora framsteg på senare år, och regionala organisationer spelar en allt mer framträdande roll i ansträngningarna att förebygga konflikter och bevara freden. För de flesta AVS-länder är och förblir kampen mot fattigdom och för hållbar utveckling ett av de viktigaste målen med regional integration. |
| --- | --- |

D.

När det gäller regional ekonomisk och politisk integration har AVS-länderna gjort stora framsteg på senare år, och regionala organisationer spelar en allt mer framträdande roll i ansträngningarna att förebygga konflikter och bevara freden. För de flesta AVS-länder är och förblir kampen mot fattigdom och för hållbar utveckling ett av de viktigaste målen med regional integration.

| E. | Framgångsrik integration förutsätter att alla parter visar en stark politisk vilja att utarbeta och genomföra gemensamma mål och projekt. |
| --- | --- |

E.

Framgångsrik integration förutsätter att alla parter visar en stark politisk vilja att utarbeta och genomföra gemensamma mål och projekt.

| F. | Ett flertal regionala organisationer i vilka även AVS-länder ingår har skapat tullunioner eller planerar att göra det inom de kommande åren, och vissa regionala grupperingar har redan infört monetära unioner. Vissa regionala organisationer har inrättat solidaritetsmekanismer för att minska rådande skillnader eller för att motverka den polarisering inom regionen som liberaliseringen av handeln kan medföra. |
| --- | --- |

F.

Ett flertal regionala organisationer i vilka även AVS-länder ingår har skapat tullunioner eller planerar att göra det inom de kommande åren, och vissa regionala grupperingar har redan infört monetära unioner. Vissa regionala organisationer har inrättat solidaritetsmekanismer för att minska rådande skillnader eller för att motverka den polarisering inom regionen som liberaliseringen av handeln kan medföra.

| G. | Många regionala organisationer där AVS-länder ingår har indirekt valda parlamentariska institutioner som i takt med en fördjupad integration kan komma att utveckla demokratiska kontrollfunktioner och lagstiftande befogenheter. |
| --- | --- |

G.

Många regionala organisationer där AVS-länder ingår har indirekt valda parlamentariska institutioner som i takt med en fördjupad integration kan komma att utveckla demokratiska kontrollfunktioner och lagstiftande befogenheter.

| H. | Regionala initiativ som Nepad eller planen för Stillahavsområdet (Pacific Plan) kan bidra ytterligare till att stärka det regionala samarbetet för att möta utmaningen att främja utveckling och god offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

H.

Regionala initiativ som Nepad eller planen för Stillahavsområdet (Pacific Plan) kan bidra ytterligare till att stärka det regionala samarbetet för att möta utmaningen att främja utveckling och god offentlig förvaltning.

| I. | Överlappande medlemskap i olika organisationer med liknande målsättningar är ett allvarligt problem i Afrika, vilket Afrikanska unionen konstaterade vid sitt sjunde toppmöte i Banjul i juli 2007. |
| --- | --- |

I.

Överlappande medlemskap i olika organisationer med liknande målsättningar är ett allvarligt problem i Afrika, vilket Afrikanska unionen konstaterade vid sitt sjunde toppmöte i Banjul i juli 2007.

| J. | Avsaknaden av gränsöverskridande infrastruktur – transportvägar – försvårar för den regionala integrationen. |
| --- | --- |

J.

Avsaknaden av gränsöverskridande infrastruktur – transportvägar – försvårar för den regionala integrationen.

| K. | Vissa delregioner och länder inom AVS-gruppen har ingått interimsöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap på ett sätt som kan skapa brytningar inom regionala ekonomiska grupperingar och undergräva integrationsprocesserna inom dessa. |
| --- | --- |

K.

Vissa delregioner och länder inom AVS-gruppen har ingått interimsöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap på ett sätt som kan skapa brytningar inom regionala ekonomiska grupperingar och undergräva integrationsprocesserna inom dessa.

| L. | En förutsättning för alla integrationsprocesser är att de berörda befolkningarna har insyn i dem och att den demokratiska kontrollen över alla politiska nivåer säkras genom de parlamentariska församlingarnas och det civila samhällets aktiva deltagande. |
| --- | --- |

L.

En förutsättning för alla integrationsprocesser är att de berörda befolkningarna har insyn i dem och att den demokratiska kontrollen över alla politiska nivåer säkras genom de parlamentariska församlingarnas och det civila samhällets aktiva deltagande.

| M. | De ekonomiska partnerskapsavtalen måste ha ett tydligt utvecklingsperspektiv för att säkra att AVS-länderna blir konkurrenskraftiga handelspartner och för att främja en mjuk och gradvis integrering av dessa länder i världsekonomin. |
| --- | --- |

M.

De ekonomiska partnerskapsavtalen måste ha ett tydligt utvecklingsperspektiv för att säkra att AVS-länderna blir konkurrenskraftiga handelspartner och för att främja en mjuk och gradvis integrering av dessa länder i världsekonomin.

| N. | Även om det inte går att fastställa en enkel mall för regional integration, eftersom varje integrationsstrategi måste anpassas till specifika intressen och förutsättningar, går det att identifiera vissa omständigheter som tenderar att hämma eller främja integrationsprocesser. En genomgång av Europas erfarenheter kan därför vara belysande för den regionala integrationen bland AVS-länderna, och även ge insikter som kan komma EU till godo. |
| --- | --- |

N.

Även om det inte går att fastställa en enkel mall för regional integration, eftersom varje integrationsstrategi måste anpassas till specifika intressen och förutsättningar, går det att identifiera vissa omständigheter som tenderar att hämma eller främja integrationsprocesser. En genomgång av Europas erfarenheter kan därför vara belysande för den regionala integrationen bland AVS-länderna, och även ge insikter som kan komma EU till godo.

| O. | Dynamiken bakom Europas integration bygger delvis på dess starka institutioner, i första hand Europeiska kommissionen med sin avsevärda autonomi och initiativrätt men även Europaparlamentet med sina direktvalda ledamöter och växande befogenheter. |
| --- | --- |

O.

Dynamiken bakom Europas integration bygger delvis på dess starka institutioner, i första hand Europeiska kommissionen med sin avsevärda autonomi och initiativrätt men även Europaparlamentet med sina direktvalda ledamöter och växande befogenheter.

| P. | I Europas fall har solidariteten mellan länder och samhällsgrupper spelat en avgörande roll för den framgångsrika integrationen där såväl rika som fattiga länder har vunnit fördelar av den inre utvecklings- och sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

P.

I Europas fall har solidariteten mellan länder och samhällsgrupper spelat en avgörande roll för den framgångsrika integrationen där såväl rika som fattiga länder har vunnit fördelar av den inre utvecklings- och sammanhållningspolitiken.

| Q. | Särskilt under dess inledande skeden har den europeiska integrationsprocessen gynnats av den territoriella kontinuiteten och de nära avstånden, fördelar som varken öregionerna i Karibien och Stilla havet eller den afrikanska kontinenten med sina stora avstånd delar. |
| --- | --- |

Q.

Särskilt under dess inledande skeden har den europeiska integrationsprocessen gynnats av den territoriella kontinuiteten och de nära avstånden, fördelar som varken öregionerna i Karibien och Stilla havet eller den afrikanska kontinenten med sina stora avstånd delar.

| R. | Europas ekonomiska utveckling och återuppbyggnad efter andra världskriget gynnades även i stor måtta av yttre bistånd, särskilt i form av det USA-finansierade Europeiska återuppbyggnadsprogrammet (Marshallplanen). |
| --- | --- |

R.

Europas ekonomiska utveckling och återuppbyggnad efter andra världskriget gynnades även i stor måtta av yttre bistånd, särskilt i form av det USA-finansierade Europeiska återuppbyggnadsprogrammet (Marshallplanen).

| S. | Den europeiska ekonomiska integrationsprocessen har inte enbart byggt på liberaliseringsåtgärder utan dessa har även kompletterats med regelverk och budgetpolitiska åtgärder för att stödja och skydda vissa sektorer, liksom med samarbete för att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

S.

Den europeiska ekonomiska integrationsprocessen har inte enbart byggt på liberaliseringsåtgärder utan dessa har även kompletterats med regelverk och budgetpolitiska åtgärder för att stödja och skydda vissa sektorer, liksom med samarbete för att främja en hållbar utveckling.

| T. | Grundläggande för Europas framgångsrika integration har varit tillämpning av gemensamma principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet, och EU har erkänt den centrala roll som dessa principer spelar genom att införa en mekanism för att upphäva de rättigheter som följer av medlemskap om principerna utsätts för allvarliga kränkningar. |
| --- | --- |

T.

Grundläggande för Europas framgångsrika integration har varit tillämpning av gemensamma principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet, och EU har erkänt den centrala roll som dessa principer spelar genom att införa en mekanism för att upphäva de rättigheter som följer av medlemskap om principerna utsätts för allvarliga kränkningar.

| U. | Att medlemsstaterna har en jämförbar utvecklings- och välståndsnivå har inte visat sig vara en förutsättning för regional integration i Europa, och denna erfarenhet pekar på att regionala organisationer kan erbjuda en effektiv ram för att minska ekonomiska och sociala skillnader. Stora inkomstklyftor återstår dock såväl mellan som inom EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

U.

Att medlemsstaterna har en jämförbar utvecklings- och välståndsnivå har inte visat sig vara en förutsättning för regional integration i Europa, och denna erfarenhet pekar på att regionala organisationer kan erbjuda en effektiv ram för att minska ekonomiska och sociala skillnader. Stora inkomstklyftor återstår dock såväl mellan som inom EU:s medlemsstater.

| V. | Europeiska gemenskapen/Europeiska unionen har även erfarit djupa kriser och svåra skeden på grund av intressemotsättningar mellan olika medlemsstater och som följd av medborgarnas betänklighet om bl.a. hur snabbt och hur djupt den regionala integrationen bör drivas. Dessa kriser har alltid funnit en lösning tack vare samtliga parters beredvillighet att acceptera kompromisser och den politiska viljan att hålla fast vid det övergripande mål som Europas integration utgör. |
| --- | --- |

V.

Europeiska gemenskapen/Europeiska unionen har även erfarit djupa kriser och svåra skeden på grund av intressemotsättningar mellan olika medlemsstater och som följd av medborgarnas betänklighet om bl.a. hur snabbt och hur djupt den regionala integrationen bör drivas. Dessa kriser har alltid funnit en lösning tack vare samtliga parters beredvillighet att acceptera kompromisser och den politiska viljan att hålla fast vid det övergripande mål som Europas integration utgör.

| W. | Integrationen i Europa har inte förhindrat separatistiska rörelser eller tendenser till splittring men har bidragit till att förebygga eller minska våldsamma konflikter. |
| --- | --- |

W.

Integrationen i Europa har inte förhindrat separatistiska rörelser eller tendenser till splittring men har bidragit till att förebygga eller minska våldsamma konflikter.

| X. | EU:s växande antal medlemsstater har givit upphov till mer flexibla integrationsmekanismer där vissa medlemsstater har ingått i strukturer för ytterligare fördjupat samarbete. Det ska betonas att dessa framåtblickande överenskommelser alltid har varit öppna för alla intresserade medlemsstater och att de inte rör de områden som utgör kärnan i integrationsprocessen. |
| --- | --- |

X.

EU:s växande antal medlemsstater har givit upphov till mer flexibla integrationsmekanismer där vissa medlemsstater har ingått i strukturer för ytterligare fördjupat samarbete. Det ska betonas att dessa framåtblickande överenskommelser alltid har varit öppna för alla intresserade medlemsstater och att de inte rör de områden som utgör kärnan i integrationsprocessen.

Försoning och konfliktförebyggande

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar det faktum att en av den europeiska integrationsprocessens viktigaste framgångar är att man lyckats förankra freden och institutionalisera fredliga sätt att lösa konflikter, en följd av de lärdomar som Europa dragit av de förödande krigen. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar det faktum att en av den europeiska integrationsprocessens viktigaste framgångar är att man lyckats förankra freden och institutionalisera fredliga sätt att lösa konflikter, en följd av de lärdomar som Europa dragit av de förödande krigen.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar det faktum att regionala och subregionala AVS-organisationer spelar en allt viktigare roll i konflikthantering och i fredsbevarande och fredsskapande processer, och att de som viktiga partner till FN bidrar till internationell fred och säkerhet. Församlingen välkomnar de regionala mekanismer för tidig varning och tidig respons som exempelvis Ecowas och Igad skapat, och anser att dessa mekanismer bör stärkas ytterligare. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att stödja kapacitetsuppbyggnaden av regionala organisationer som verkar aktivt för att främja fred och säkerhet, i synnerhet vad gäller deras resurser att förebygga, hantera och lösa konflikter. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar det faktum att regionala och subregionala AVS-organisationer spelar en allt viktigare roll i konflikthantering och i fredsbevarande och fredsskapande processer, och att de som viktiga partner till FN bidrar till internationell fred och säkerhet. Församlingen välkomnar de regionala mekanismer för tidig varning och tidig respons som exempelvis Ecowas och Igad skapat, och anser att dessa mekanismer bör stärkas ytterligare. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att stödja kapacitetsuppbyggnaden av regionala organisationer som verkar aktivt för att främja fred och säkerhet, i synnerhet vad gäller deras resurser att förebygga, hantera och lösa konflikter.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att regionala organisationer kan spela en viktig roll när det gäller att komma åt grundorsakerna till de konflikter som råder inom och mellan de stater som ingår i dem. Församlingen anser att åtgärder för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på regional nivå liksom den gemensamma kampen mot straffrihet utgör viktiga steg mot förmågan att förebygga konflikter och göra försoning mellan stridande parter möjlig. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att regionala organisationer kan spela en viktig roll när det gäller att komma åt grundorsakerna till de konflikter som råder inom och mellan de stater som ingår i dem. Församlingen anser att åtgärder för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på regional nivå liksom den gemensamma kampen mot straffrihet utgör viktiga steg mot förmågan att förebygga konflikter och göra försoning mellan stridande parter möjlig.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen, i insikt om att utbildning har en viktig roll att spela när det gäller att skapa tolerans och försoning, anser att regionala kommissioner bör inrättas med uppdrag att ingå överenskommelser om läroplaner för skolor och universitet där syftet är att bryta ner fiendebilder, främja ömsesidig respekt och avskaffa diskriminering. Möten mellan såväl undervisningspersonal som elever och studenter erbjuder viktiga tillfällen för att föra samman och skapa goda grannförbindelser mellan människor i konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen, i insikt om att utbildning har en viktig roll att spela när det gäller att skapa tolerans och försoning, anser att regionala kommissioner bör inrättas med uppdrag att ingå överenskommelser om läroplaner för skolor och universitet där syftet är att bryta ner fiendebilder, främja ömsesidig respekt och avskaffa diskriminering. Möten mellan såväl undervisningspersonal som elever och studenter erbjuder viktiga tillfällen för att föra samman och skapa goda grannförbindelser mellan människor i konfliktdrabbade områden.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att som regel är det kvinnor och barn som drabbas värst av krig, konflikter, våld, hunger och fördrivningar, och att kvinnor därför måste involveras på ett lämpligt sätt i alla processer som rör utveckling och beslutsfattande. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen konstaterar att som regel är det kvinnor och barn som drabbas värst av krig, konflikter, våld, hunger och fördrivningar, och att kvinnor därför måste involveras på ett lämpligt sätt i alla processer som rör utveckling och beslutsfattande.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla AVS-länder att påskynda regionala åtgärder för gemensam utvinning, reglering och kontroll av naturresurser, som ett sätt att främja försoning och ömsesidigt beroende. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla AVS-länder att påskynda regionala åtgärder för gemensam utvinning, reglering och kontroll av naturresurser, som ett sätt att främja försoning och ömsesidigt beroende.

Institutioner och integrationsplaner i AVS-regionerna

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att gemensamma institutioner som representerar regionala snarare än nationella intressen behövs för att driva integrationsprocessen framåt och se till att de normer man enats om gemensamt tillämpas. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att se till att säkra finansieringen och urvalet av kvalificerad personal för de gemensamma institutionerna och att garantera att denna personal åtnjuter ett nödvändigt mått av autonomi. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja kapacitetsuppbygganden av regionala institutioner genom att erbjuda såväl sakkunskap som nödvändig finansiering. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att gemensamma institutioner som representerar regionala snarare än nationella intressen behövs för att driva integrationsprocessen framåt och se till att de normer man enats om gemensamt tillämpas. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att se till att säkra finansieringen och urvalet av kvalificerad personal för de gemensamma institutionerna och att garantera att denna personal åtnjuter ett nödvändigt mått av autonomi. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja kapacitetsuppbygganden av regionala institutioner genom att erbjuda såväl sakkunskap som nödvändig finansiering.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regionala institutioner måste mildra skevheter i maktbalansen mellan deras respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regionala institutioner måste mildra skevheter i maktbalansen mellan deras respektive medlemsstater.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de regionala institutionerna att fastställa prioriteringar, realistiska gemensamma mål och tydliga måttstockar som ger de gemensamma institutionerna, regeringarna, parlamenten och det civila samhället möjlighet att mäta framsteg och framgångar. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de regionala institutionerna att fastställa prioriteringar, realistiska gemensamma mål och tydliga måttstockar som ger de gemensamma institutionerna, regeringarna, parlamenten och det civila samhället möjlighet att mäta framsteg och framgångar.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att enas om gemensamt suveränitetsutövande inom valda sektorer inom vilka det råder såväl långsiktiga gemensamma intressen som olösta gränsöverskridande problem. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att enas om gemensamt suveränitetsutövande inom valda sektorer inom vilka det råder såväl långsiktiga gemensamma intressen som olösta gränsöverskridande problem.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regionala integrationsprocesser måste baseras på tolerans och ömsesidig respekt för nationella och kulturella skillnader. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att regionala integrationsprocesser måste baseras på tolerans och ömsesidig respekt för nationella och kulturella skillnader.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-sekretariatet att påskynda utvecklingen av det föreslagna övervakningssystemet för regional integration, och uppmanar Europeiska kommissionen att tillhandahålla det ekonomiska och tekniska stöd som krävs för att inrätta detta system till förmån för AVS-ländernas regionala integrationsorganisationer. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-sekretariatet att påskynda utvecklingen av det föreslagna övervakningssystemet för regional integration, och uppmanar Europeiska kommissionen att tillhandahålla det ekonomiska och tekniska stöd som krävs för att inrätta detta system till förmån för AVS-ländernas regionala integrationsorganisationer.

Interregionalt samarbete

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Afrikanska unionen att stödja och leda en process för att bättre samordna verksamheten vid de olika afrikanska regionala organisationerna på de områden där det råder konkurrens om dagordningen för integration. Församlingen konstaterar att exemplet från Europa visar att överlappande medlemskap inte utgör ett stort hinder om samarbetet mellan och samordningen av olika regionala organisationer är säkrad eller om man enats om en funktionell uppdelning av deras respektive verksamhetsområden. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Afrikanska unionen att stödja och leda en process för att bättre samordna verksamheten vid de olika afrikanska regionala organisationerna på de områden där det råder konkurrens om dagordningen för integration. Församlingen konstaterar att exemplet från Europa visar att överlappande medlemskap inte utgör ett stort hinder om samarbetet mellan och samordningen av olika regionala organisationer är säkrad eller om man enats om en funktionell uppdelning av deras respektive verksamhetsområden.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-gruppen att överväga att, med EU:s stöd, omvandla dagens regelbundna sammanträden mellan AVS-sekretariatet och ledarna för AVS-ländernas olika regionala organisationer till ett institutionaliserat samordningsforum för att därigenom främja dialog, samarbete och samordning. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att samordna sina ståndpunkter i internationella förhandlingar och på så vis stärka sin ställning och sitt inflytande. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-gruppen att överväga att, med EU:s stöd, omvandla dagens regelbundna sammanträden mellan AVS-sekretariatet och ledarna för AVS-ländernas olika regionala organisationer till ett institutionaliserat samordningsforum för att därigenom främja dialog, samarbete och samordning. Församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att samordna sina ståndpunkter i internationella förhandlingar och på så vis stärka sin ställning och sitt inflytande.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att den ordning för sammankallande till församlingens möten på regional och subregional nivå som anges i artikel 17.3 i Cotonouavtalet snart kommer att tillämpas för första gången, och ser fram emot att ta del av resultaten av församlingens första regionala möte i Windhoek (Namibia). |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar att den ordning för sammankallande till församlingens möten på regional och subregional nivå som anges i artikel 17.3 i Cotonouavtalet snart kommer att tillämpas för första gången, och ser fram emot att ta del av resultaten av församlingens första regionala möte i Windhoek (Namibia).

Demokrati och god offentlig förvaltning

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att en kultur av frihet, öppenhet och samhörighet måste råda inom medlemsstaterna i en regional organisation om den regionala integrationen ska lyckas. Församlingen uppmanar alla de regionala organisationer inom AVS-området som ännu inte fastställt tydliga politiska kriterier för medlemskap, med utgångspunkt i mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen och god offentlig förvaltning, att göra det samt att utveckla konstruktiva mekanismer för att hjälpa sina medlemsstater att uppfylla dessa kriterier. Församlingen uppmanar AVS-länderna att överväga att införa verkningsfulla mekanismer för att upphäva de rättigheter som följer av medlemskap, om dessa principer utsätts för allvarliga kränkningar |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att en kultur av frihet, öppenhet och samhörighet måste råda inom medlemsstaterna i en regional organisation om den regionala integrationen ska lyckas. Församlingen uppmanar alla de regionala organisationer inom AVS-området som ännu inte fastställt tydliga politiska kriterier för medlemskap, med utgångspunkt i mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen och god offentlig förvaltning, att göra det samt att utveckla konstruktiva mekanismer för att hjälpa sina medlemsstater att uppfylla dessa kriterier. Församlingen uppmanar AVS-länderna att överväga att införa verkningsfulla mekanismer för att upphäva de rättigheter som följer av medlemskap, om dessa principer utsätts för allvarliga kränkningar

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att stödja regionala initiativ för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och god offentlig förvaltning, varav det afrikanska systemet för inbördes utvärdering är ett exempel, och att samordna sina initiativ för god förvaltning med befintliga regionala mekanismer. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att stödja regionala initiativ för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och god offentlig förvaltning, varav det afrikanska systemet för inbördes utvärdering är ett exempel, och att samordna sina initiativ för god förvaltning med befintliga regionala mekanismer.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-gruppen att utöka sitt stöd till de regionala organisationerna parlamentariska strukturer. Församlingen understryker att direktval i medlemsstaterna till regionala parlamentariska församlingar bidrar stort till att legitimera integrationsprocessen och är en förutsättning för att säkra en varaktig integration. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-gruppen att utöka sitt stöd till de regionala organisationerna parlamentariska strukturer. Församlingen understryker att direktval i medlemsstaterna till regionala parlamentariska församlingar bidrar stort till att legitimera integrationsprocessen och är en förutsättning för att säkra en varaktig integration.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att organisationer inom det civila samhället – och i synnerhet den transnationella verksamhet de bedriver – spelar en viktig roll i ansträngningarna att föra integrationsprocesserna framåt och att säkra de regionala institutionernas demokratiska ansvarstagande. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att organisationer inom det civila samhället – och i synnerhet den transnationella verksamhet de bedriver – spelar en viktig roll i ansträngningarna att föra integrationsprocesserna framåt och att säkra de regionala institutionernas demokratiska ansvarstagande.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att de regionala organisationernas parlamentariska organ hörs om Europeiska utvecklingsfondens regionala strategidokument och tillämpningen av dessa. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att de regionala organisationernas parlamentariska organ hörs om Europeiska utvecklingsfondens regionala strategidokument och tillämpningen av dessa.

Ekonomi och handel

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att de ekonomiska partnerskapavtalen är förenliga med och bidrar till att stärka AVS-ländernas regionala integrationsinitiativ. Församlingen konstaterar att många AVS-länder befarar att den nuvarande trenden i förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal och ingåendet av avtal med subregioner kan undergräva de regionala integrationssträvandena. Församlingen insisterar på att alla avtal som subregionerna ingår måste vara öppna för andra medlemsstater i de respektive regionala organisationerna. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att de ekonomiska partnerskapavtalen är förenliga med och bidrar till att stärka AVS-ländernas regionala integrationsinitiativ. Församlingen konstaterar att många AVS-länder befarar att den nuvarande trenden i förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal och ingåendet av avtal med subregioner kan undergräva de regionala integrationssträvandena. Församlingen insisterar på att alla avtal som subregionerna ingår måste vara öppna för andra medlemsstater i de respektive regionala organisationerna.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att handelshinder mellan AVS-regionerna bör minskas i syfte att gynna handeln mellan de sydliga länderna, och efterlyser harmoniseringsåtgärder för att säkra att lika villkor råder för gränsöverskridande kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att handelshinder mellan AVS-regionerna bör minskas i syfte att gynna handeln mellan de sydliga länderna, och efterlyser harmoniseringsåtgärder för att säkra att lika villkor råder för gränsöverskridande kommersiell verksamhet.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att upprätta eller vidareutveckla regionala sammanhållningsmekanismer och solidaritetsfonder för att hjälpa svagare medlemsstater att klara av de anpassningskostnader som liberaliseringen av handeln medför, och att se till att den finansiering som detta kräver finns att tillgå. Församlingen anser att EU bör stödja dessa mekanismer genom att tillhandahålla såväl expertis som fondmedel. Församlingen hänvisar till EU:s erfarenhet att starka och oberoende mekanismer för bedrägeribekämpning måste utvecklas för att minska risken att struktur- och solidaritetsfonder missbrukas. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-ländernas regionala organisationer att upprätta eller vidareutveckla regionala sammanhållningsmekanismer och solidaritetsfonder för att hjälpa svagare medlemsstater att klara av de anpassningskostnader som liberaliseringen av handeln medför, och att se till att den finansiering som detta kräver finns att tillgå. Församlingen anser att EU bör stödja dessa mekanismer genom att tillhandahålla såväl expertis som fondmedel. Församlingen hänvisar till EU:s erfarenhet att starka och oberoende mekanismer för bedrägeribekämpning måste utvecklas för att minska risken att struktur- och solidaritetsfonder missbrukas.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att satsa mer på riktade investeringar i regionala infrastrukturnät för att möjliggöra gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att satsa mer på riktade investeringar i regionala infrastrukturnät för att möjliggöra gränsöverskridande ekonomisk verksamhet.

Funktionellt samarbete

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att liberaliseringen av handeln inte räcker för att sporra regionalt samförstånd och integration utan att det ekonomiska samarbetet måste följas av regionala program och projekt inom vissa prioriterade sektorer. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att liberaliseringen av handeln inte räcker för att sporra regionalt samförstånd och integration utan att det ekonomiska samarbetet måste följas av regionala program och projekt inom vissa prioriterade sektorer.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de många funktionella samarbetsprogrammen i AVS-området. Församlingen uppmanar AVS-länderna att vidareutveckla det regionala och subregionala samarbetet i områden som sjukvård och utbildning, livsmedelssäkerhet, infrastruktur, miljövård och migration samt att se till att nödvändig finansiering för detta finns att tillgå. Församlingen påpekar att EU:s budget för gemensamma handlingsprogram består dels av tullinkomster från utrikes handel, dels direkta anslag ur medlemsstaternas budgetar. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de många funktionella samarbetsprogrammen i AVS-området. Församlingen uppmanar AVS-länderna att vidareutveckla det regionala och subregionala samarbetet i områden som sjukvård och utbildning, livsmedelssäkerhet, infrastruktur, miljövård och migration samt att se till att nödvändig finansiering för detta finns att tillgå. Församlingen påpekar att EU:s budget för gemensamma handlingsprogram består dels av tullinkomster från utrikes handel, dels direkta anslag ur medlemsstaternas budgetar.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att Europeiska utvecklingsfondens regionala strategidokument inte bara ska fokusera på liberalisering av handeln och dess integration i världsmarknaden utan måste även i högre grad betona institutionsbyggande på regional nivå, kapacitetsuppbyggnad och utveckling av mänskliga resurser för regional integration, funktionellt samarbete och stöd för omfördelnings- och regleringsprogram inom regionerna. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att Europeiska utvecklingsfondens regionala strategidokument inte bara ska fokusera på liberalisering av handeln och dess integration i världsmarknaden utan måste även i högre grad betona institutionsbyggande på regional nivå, kapacitetsuppbyggnad och utveckling av mänskliga resurser för regional integration, funktionellt samarbete och stöd för omfördelnings- och regleringsprogram inom regionerna.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att man utvidgar utbytesprogrammen mellan skolor, universitet och forskningsinstitut inom AVS-regionerna i syfte att främja transnationellt samförstånd och skapa grogrund för ett transnationellt civilt samhälle. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att man utvidgar utbytesprogrammen mellan skolor, universitet och forskningsinstitut inom AVS-regionerna i syfte att främja transnationellt samförstånd och skapa grogrund för ett transnationellt civilt samhälle.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap och AVS-ländernas regionala organisationer. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap och AVS-ländernas regionala organisationer.

---

(1)  Godkänd av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 20 mars 2008 i Ljubljana (Slovenien).

(2)  Bland de regionala integrationsorganisationer i vilka AVS-länder ingår kan nämnas Afrikanska unionen (AU), sammanslutningen av karibiska stater (AEC), Centralafrikanska ekonomiska och monetära gemenskapen (Cemac), Sahel-Saharaländernas gemenskap (CEN-SAD), Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), Västafrikanska ekonomiska och monetära unionen (Waemu), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), Södra Afrikas tullunion (SACU), gemensamma marknaden för östra och södra Afrika (Comesa), den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Östafrikanska gemenskapen (EAC), Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (ECCAS/CEEAC), Ekonomiska gemenskapen för länderna vid Stora sjöarna (CEPGL), Karibiska gemenskapen (Caricom), AVS-ländernas forum för stater i Västindien (Cariforum), Östkaribiska staters organisation (OECS), Forum för Stillahavsområdet (PIF), Indiska Oceanområdets kommission (IOC) och Melanesian Spearhead Group (MSG).

RESOLUTION
   (1)

om frågor i anslutning till en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länder och AVS/EU-samarbetets roll

Den gemensamma parlamentariska församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i sin arbetsordning,

| — | med beaktande av slutsatserna från Världslivsmedelstoppmötet 1996 och bland dessa målsättningen att halvera antalet personer i världen som lider av hunger före 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Världslivsmedelstoppmötet 1996 och bland dessa målsättningen att halvera antalet personer i världen som lider av hunger före 2015,

| — | med beaktande av förklaringen om FN:s millennieutvecklingsmål och dess engagemang för att halvera andelen personer som lider av hunger samt den andel personer som lever på mindre än en US-dollar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om FN:s millennieutvecklingsmål och dess engagemang för att halvera andelen personer som lider av hunger samt den andel personer som lever på mindre än en US-dollar,

| — | med beaktande av målen i partnerskapsavtalen mellan AVS-länderna och EU, som undertecknats i Lomé och senare i Cotonou, om utveckling och handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen i partnerskapsavtalen mellan AVS-länderna och EU, som undertecknats i Lomé och senare i Cotonou, om utveckling och handel,

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 25 oktober 2007 som sammanställts av FN:s särskilde föredragande för livsmedelsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 25 oktober 2007 som sammanställts av FN:s särskilde föredragande för livsmedelsfrågor,

| — | med beaktande av Kigaliförklaringen av den 22 november 2007 om utvecklingsfrämjande ekonomiska partnerskapsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kigaliförklaringen av den 22 november 2007 om utvecklingsfrämjande ekonomiska partnerskapsavtal,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet mellan EU och Afrika i december 2007 och den första handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet mellan EU och Afrika i december 2007 och den första handlingsplanen,

| — | med beaktande av slutsatserna från den rapport om utvärderingen av ekosystemen (Millennium Ecosystem Assessment Report) som offentliggjordes 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den rapport om utvärderingen av ekosystemen (Millennium Ecosystem Assessment Report) som offentliggjordes 2007,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU 100.205/08), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS-EU 100.205/08), och av följande skäl:

Jordbrukssektorns betydelse i AVS-ländernas ekonomier

| A. | Det internationella samfundet har åtagit sig att senast 2015 ha halverat antalet personer som lider av extrem fattigdom och hunger, i överensstämmelse med det första millennieutvecklingsmålet. Dessutom är livsmedelsförsörjningen inte tryggad för nära en tredjedel av befolkningen i AVS-länderna. |
| --- | --- |

A.

Det internationella samfundet har åtagit sig att senast 2015 ha halverat antalet personer som lider av extrem fattigdom och hunger, i överensstämmelse med det första millennieutvecklingsmålet. Dessutom är livsmedelsförsörjningen inte tryggad för nära en tredjedel av befolkningen i AVS-länderna.

| B. | Sedan 1996 har FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation definierat tryggad livsmedelsförsörjning som att alla hela tiden har tillgång till tillräckligt med livsmedel för ett sunt och aktivt liv. |
| --- | --- |

B.

Sedan 1996 har FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation definierat tryggad livsmedelsförsörjning som att alla hela tiden har tillgång till tillräckligt med livsmedel för ett sunt och aktivt liv.

| C. | Följderna av hungersnöd är värre på landsbygden där upp till 60 procent av befolkningen är direkt beroende av jordbruk eller verksamheter kopplade till jordbruk. Jordbrukssektorn är den viktigaste ekonomiska sektorn i AVS-länderna (står för 20 procent av BNP och två tredjedelar av sysselsättningstillfällena). |
| --- | --- |

C.

Följderna av hungersnöd är värre på landsbygden där upp till 60 procent av befolkningen är direkt beroende av jordbruk eller verksamheter kopplade till jordbruk. Jordbrukssektorn är den viktigaste ekonomiska sektorn i AVS-länderna (står för 20 procent av BNP och två tredjedelar av sysselsättningstillfällena).

| D. | Trots jordbrukssektorns tydliga betydelse för AVS-länderna, prioriteras denna väsentliga sektor varken av de nationella regeringarna, eller inom politiken för EU:s utvecklingssamarbete och därtill blir småjordbrukarna alltmer marginaliserade. |
| --- | --- |

D.

Trots jordbrukssektorns tydliga betydelse för AVS-länderna, prioriteras denna väsentliga sektor varken av de nationella regeringarna, eller inom politiken för EU:s utvecklingssamarbete och därtill blir småjordbrukarna alltmer marginaliserade.

Samarbetet mellan AVS och EU och en tryggad livsmedelsförsörjning

| E. | Målet att främja AVS-ländernas assimilering i världsekonomin, som tas upp i avtalen från Lomé och senare Cotonou, har inte uppnåtts och trots den positiva särbehandling på den europeiska marknaden som AVS-ländernas produkter får, minskar deras andel av EU-importen ständigt. |
| --- | --- |

E.

Målet att främja AVS-ländernas assimilering i världsekonomin, som tas upp i avtalen från Lomé och senare Cotonou, har inte uppnåtts och trots den positiva särbehandling på den europeiska marknaden som AVS-ländernas produkter får, minskar deras andel av EU-importen ständigt.

| F. | En förhastad öppning av AVS-ländernas marknader för europeisk export skulle utsätta dessa länders ekonomier för stora omvälvningar och försvaga dem. |
| --- | --- |

F.

En förhastad öppning av AVS-ländernas marknader för europeisk export skulle utsätta dessa länders ekonomier för stora omvälvningar och försvaga dem.

| G. | Inom ramen för nionde EUF har endast 4 av 78 AVS-länder gjort jordbrukssektorn till en prioriterad sektor och 15 har valt landsbygdsutveckling. Dessutom har endast 7 procent av budgeten för nionde EUF har avsatts till landsbygdsutveckling och 1,1 procent till verksamheter är uttryckligt kopplade till jordbruket. |
| --- | --- |

G.

Inom ramen för nionde EUF har endast 4 av 78 AVS-länder gjort jordbrukssektorn till en prioriterad sektor och 15 har valt landsbygdsutveckling. Dessutom har endast 7 procent av budgeten för nionde EUF har avsatts till landsbygdsutveckling och 1,1 procent till verksamheter är uttryckligt kopplade till jordbruket.

| H. | Genom att subventionera exporten av sina jordbruksprodukter bedriver EU en dumpning på AVS-ländernas marknader, med svåra konsekvenser för lokala producenter som inte kan konkurrera med europeiska produkter vilka ibland säljs till en tredjedel av priset på deras produkter. |
| --- | --- |

H.

Genom att subventionera exporten av sina jordbruksprodukter bedriver EU en dumpning på AVS-ländernas marknader, med svåra konsekvenser för lokala producenter som inte kan konkurrera med europeiska produkter vilka ibland säljs till en tredjedel av priset på deras produkter.

Utmaningar i samband med en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länderna

| I. | Av världens ekosystem, inklusive sötvattensresurser och fiskeresurser, har 60 procent skadats eller missbrukats, och det är de allra fattigaste som kommer att bli de första offren för detta. De mest utsatta områdena är vatten, jordbruk, människors hälsa, biologisk mångfald och höjning av havsnivån. |
| --- | --- |

I.

Av världens ekosystem, inklusive sötvattensresurser och fiskeresurser, har 60 procent skadats eller missbrukats, och det är de allra fattigaste som kommer att bli de första offren för detta. De mest utsatta områdena är vatten, jordbruk, människors hälsa, biologisk mångfald och höjning av havsnivån.

| J. | Den ökade livsmedelsproduktionen är en viktig aspekt i tryggad livsmedelsförsörjning genom att den dels ger lägre livsmedelspriser, dels ökar producenternas intäkter. |
| --- | --- |

J.

Den ökade livsmedelsproduktionen är en viktig aspekt i tryggad livsmedelsförsörjning genom att den dels ger lägre livsmedelspriser, dels ökar producenternas intäkter.

| K. | Bevattningen skulle kunna öka och trygga jordbruksproduktionen på ett viktigt sätt. |
| --- | --- |

K.

Bevattningen skulle kunna öka och trygga jordbruksproduktionen på ett viktigt sätt.

| L. | Dricksvatten är mycket viktigt för att trygga livsmedelsförsörjningen och det är svårt att få tillgång till detta i AVS-länderna, vilket medför sanitära problem. |
| --- | --- |

L.

Dricksvatten är mycket viktigt för att trygga livsmedelsförsörjningen och det är svårt att få tillgång till detta i AVS-länderna, vilket medför sanitära problem.

| M. | AVS-länderna måste ha tillgång till effektiva offentliga tjänster, särskilt när det gäller tillgång till vatten som är grundläggande för tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

M.

AVS-länderna måste ha tillgång till effektiva offentliga tjänster, särskilt när det gäller tillgång till vatten som är grundläggande för tryggad livsmedelsförsörjning.

| N. | Biobränslen kan vara fördelaktiga för miljön men produktionen av dem reser utmaningar vad gäller tillgång på odlingsbar mark, livsmedelspriser och avskaffande av hunger inom ramen för millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

N.

Biobränslen kan vara fördelaktiga för miljön men produktionen av dem reser utmaningar vad gäller tillgång på odlingsbar mark, livsmedelspriser och avskaffande av hunger inom ramen för millennieutvecklingsmålen.

| O. | Katastrofsituationer förekommer som berör jordbrukssektorn. De resurser som ägnas åt livsmedelsbistånd före och efter dessa katastrofer i AVS-länderna minskas. |
| --- | --- |

O.

Katastrofsituationer förekommer som berör jordbrukssektorn. De resurser som ägnas åt livsmedelsbistånd före och efter dessa katastrofer i AVS-länderna minskas.

| P. | AVS-länderna är beroende av export av basprodukter som utgör mer än 50 procent av deras valutaintäkter. |
| --- | --- |

P.

AVS-länderna är beroende av export av basprodukter som utgör mer än 50 procent av deras valutaintäkter.

| Q. | Kvinnornas roll i AVS-länderna har stor betydelse för utvecklingen, särskilt när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelsproduktion samt hälsofrågor, och bristen på jämställdhet gör att kvinnorna hindras från att spela denna roll. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnornas roll i AVS-länderna har stor betydelse för utvecklingen, särskilt när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelsproduktion samt hälsofrågor, och bristen på jämställdhet gör att kvinnorna hindras från att spela denna roll.

| R. | Det finns en direkt koppling mellan kvinnors tillgång till och kontroll av hushållskassan och en tryggare livsmedelsförsörjning för hushållen. |
| --- | --- |

R.

Det finns en direkt koppling mellan kvinnors tillgång till och kontroll av hushållskassan och en tryggare livsmedelsförsörjning för hushållen.

| S. | Enligt uppskattningar från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har 7 miljoner jordbruksarbetare dött av hiv/aids sedan 1985. Pandemin beräknas kräva ytterligare 16 miljoner dödsoffer under de kommande två decennierna i Afrikas 25 värst drabbade länder. |
| --- | --- |

S.

Enligt uppskattningar från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har 7 miljoner jordbruksarbetare dött av hiv/aids sedan 1985. Pandemin beräknas kräva ytterligare 16 miljoner dödsoffer under de kommande två decennierna i Afrikas 25 värst drabbade länder.

| T. | Hiv/aids drabbar huvudsakligen den produktiva arbetskraften, och minskar inte bara den mängd arbete som utförs utan också arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

T.

Hiv/aids drabbar huvudsakligen den produktiva arbetskraften, och minskar inte bara den mängd arbete som utförs utan också arbetets kvalitet.

Svar på utmaningarna i samband med en tryggad livsmedelsförsörjning i AVS-länderna

| U. | En ökad tillgång till modern informationsteknik är central för att förbättra förutsättningarna för att kunna informera jordbrukarna om metoder, priser och tillgång till produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

U.

En ökad tillgång till modern informationsteknik är central för att förbättra förutsättningarna för att kunna informera jordbrukarna om metoder, priser och tillgång till produktionsfaktorer.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att alla har en grundläggande rätt till livsmedel. Församlingen påminner EU och AVS-länderna om att de har åtagit att bidra till att senast 2015 ha halverat antalet personer som lider av hunger. Församlingen uppmanar kommissionen, rådet och AVS-länderna att vidta de åtgärder – och tillhandahålla de medel – som krävs för att uppfylla dessa åtaganden. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska församlingen betonar att alla har en grundläggande rätt till livsmedel. Församlingen påminner EU och AVS-länderna om att de har åtagit att bidra till att senast 2015 ha halverat antalet personer som lider av hunger. Församlingen uppmanar kommissionen, rådet och AVS-länderna att vidta de åtgärder – och tillhandahålla de medel – som krävs för att uppfylla dessa åtaganden.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen begär att betydelsen av kopplingarna mellan forskning, rådgivning och själva brukandet av jorden ska betraktas som ett krav för att kunna uppnå målet om tryggad livsmedelsförsörjning. Församlingen understryker att AVS-länderna måste börja använda sig av tekniker som till överkomligt pris har visat sig effektiva och innovativa när det gäller att trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen begär att betydelsen av kopplingarna mellan forskning, rådgivning och själva brukandet av jorden ska betraktas som ett krav för att kunna uppnå målet om tryggad livsmedelsförsörjning. Församlingen understryker att AVS-länderna måste börja använda sig av tekniker som till överkomligt pris har visat sig effektiva och innovativa när det gäller att trygga livsmedelsförsörjningen.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att man för att stärka livsmedelsförsörjningen i AVS-länderna först och främst bör fastställa den effektivaste metoden för att bedriva hållbart jordbruk och sedan driva den politik som gynnar en sådan utveckling. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen påpekar att man för att stärka livsmedelsförsörjningen i AVS-länderna först och främst bör fastställa den effektivaste metoden för att bedriva hållbart jordbruk och sedan driva den politik som gynnar en sådan utveckling.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen bedömer att det är nödvändigt att ge nya impulser åt partnerskapet mellan EU och AVS-länderna, genom att man förhandlar fram rättvisa och välavvägda avtal om ekonomiskt partnerskap som är verkligt inriktade på utveckling och inte inskränker sig till rent kommersiella överväganden. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen bedömer att det är nödvändigt att ge nya impulser åt partnerskapet mellan EU och AVS-länderna, genom att man förhandlar fram rättvisa och välavvägda avtal om ekonomiskt partnerskap som är verkligt inriktade på utveckling och inte inskränker sig till rent kommersiella överväganden.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man genom att påtvinga AVS-länderna en liberalisering av tjänsterna skulle kunna hämma utvecklingen av nya och lovande sektorer och beröva myndigheterna i dessa länder förmågan att administrera viktiga offentliga tjänster på ett sätt som bättre skulle motsvara de verkliga förhållandena i dessa samhällen. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man genom att påtvinga AVS-länderna en liberalisering av tjänsterna skulle kunna hämma utvecklingen av nya och lovande sektorer och beröva myndigheterna i dessa länder förmågan att administrera viktiga offentliga tjänster på ett sätt som bättre skulle motsvara de verkliga förhållandena i dessa samhällen.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att det är nödvändigt att man i debatterna om genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden tar mycket mer hänsyn än tidigare till de behov som befolkningen har av det livsmedelsproducerande jordbruket. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att det är nödvändigt att man i debatterna om genomförandet av den tionde Europeiska utvecklingsfonden tar mycket mer hänsyn än tidigare till de behov som befolkningen har av det livsmedelsproducerande jordbruket.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i den tionde Europeiska utvecklingsfonden ta med ett specifikt och prioriterat jordbruksutvecklingsprogram för varje enskilt AVS-land och att detta program förses med klara och ambitiösa mål samt konkreta åtgärder som ska uppnås och tillämpas inom bestämda tidsramar och i nära samarbete med jordbrukarorganisationer och civilsamhället. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i den tionde Europeiska utvecklingsfonden ta med ett specifikt och prioriterat jordbruksutvecklingsprogram för varje enskilt AVS-land och att detta program förses med klara och ambitiösa mål samt konkreta åtgärder som ska uppnås och tillämpas inom bestämda tidsramar och i nära samarbete med jordbrukarorganisationer och civilsamhället.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar kommissionen och rådet att, i nära samråd med AVS-länderna, prioritera frågan om vilken effekt som europeiska exportsubventioner för de egna jordbruksprodukterna har på AVS-länderna och att engagera sig i att bidra med konkreta svar för att undvika dumpning, med respekt för åtaganden som gjorts för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar kommissionen och rådet att, i nära samråd med AVS-länderna, prioritera frågan om vilken effekt som europeiska exportsubventioner för de egna jordbruksprodukterna har på AVS-länderna och att engagera sig i att bidra med konkreta svar för att undvika dumpning, med respekt för åtaganden som gjorts för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att hjälpa Världslivsmedelsprogrammet att möta nya de nya utmaningar i kampen mot hungersnöd som de kraftigt ökande livsmedels- och oljepriserna, de allt svårare väderförhållandena – delvis orsakade av klimatförändringar – och de minskande livsmedelslagren runt om i världen reser. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att hjälpa Världslivsmedelsprogrammet att möta nya de nya utmaningar i kampen mot hungersnöd som de kraftigt ökande livsmedels- och oljepriserna, de allt svårare väderförhållandena – delvis orsakade av klimatförändringar – och de minskande livsmedelslagren runt om i världen reser.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver en effektiv planering av vattenförsörjningen inom bevattningsområdet i AVS-länderna för att möjliggöra en klar tillväxt av jordbruksproduktionen. Församlingen framhåller att vatten och tjänster knutna till vatten är nödvändiga för att säkra en tryggad livsmedelsförsörjning och att dessa därför inte får betraktas som vilken vara eller tjänst som helst, och begär att EU och AVS-länderna formellt erkänner rätten till vatten som en universell, odelbar, omistlig mänsklig rättighet som inte kan preskriberas och som följer av allas rätt till liv. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver en effektiv planering av vattenförsörjningen inom bevattningsområdet i AVS-länderna för att möjliggöra en klar tillväxt av jordbruksproduktionen. Församlingen framhåller att vatten och tjänster knutna till vatten är nödvändiga för att säkra en tryggad livsmedelsförsörjning och att dessa därför inte får betraktas som vilken vara eller tjänst som helst, och begär att EU och AVS-länderna formellt erkänner rätten till vatten som en universell, odelbar, omistlig mänsklig rättighet som inte kan preskriberas och som följer av allas rätt till liv.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att stödja genomförandet av en kraftsamling till förmån för de program för offentlig-privata partnerskap om tillgång till vatten som inletts mellan lokalsamhällena i nord–syd, syd–syd och nord–nord. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att stödja genomförandet av en kraftsamling till förmån för de program för offentlig-privata partnerskap om tillgång till vatten som inletts mellan lokalsamhällena i nord–syd, syd–syd och nord–nord.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i sin utvecklingspolitik beakta kortsiktiga behov och krav från män och kvinnor som lever i landsbygdsmiljö, såväl på ett socialt, ekonomiskt, juridiskt som tekniskt plan, för att säkra att projekt och program lyckas i allmänhet, och i synnerhet program kopplade till livsmedelssäkerhet och landsbygds- och jordbruksutveckling. Församlingen understryker i detta sammanhang hur viktigt det är att investera i utbildningsprogram för alla på landsbygden. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att i sin utvecklingspolitik beakta kortsiktiga behov och krav från män och kvinnor som lever i landsbygdsmiljö, såväl på ett socialt, ekonomiskt, juridiskt som tekniskt plan, för att säkra att projekt och program lyckas i allmänhet, och i synnerhet program kopplade till livsmedelssäkerhet och landsbygds- och jordbruksutveckling. Församlingen understryker i detta sammanhang hur viktigt det är att investera i utbildningsprogram för alla på landsbygden.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att AVS-länderna och EU lägger tonvikt på jämlikhet mellan män och kvinnor i allmänhet, och att de erkänner och främjar kvinnors mångdimensionella roll i strävan att uppnå en tryggad livsmedelsförsörjning, särskilt när det gäller att förvärva mark, för att därmed främja en hållbar utveckling inom denna sektor. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen insisterar på att AVS-länderna och EU lägger tonvikt på jämlikhet mellan män och kvinnor i allmänhet, och att de erkänner och främjar kvinnors mångdimensionella roll i strävan att uppnå en tryggad livsmedelsförsörjning, särskilt när det gäller att förvärva mark, för att därmed främja en hållbar utveckling inom denna sektor.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att uppmärksamma den väsentliga ekonomiska roll som kvinnor spelar inom jordbrukssektorn liksom vikten av att öka kvinnors produktivitet och deras bidrag till livsmedelssystemen. Församlingen uppmanar dem att inlemma som ett viktigt led i deras respektive handlingsprogram för tryggad livsmedelsförsörjning den direkta kopplingen mellan kvinnors tillgång till och kontroll av hushållskassan och en tryggare livsmedelsförsörjning för hushållen. Församlingen uppmanar kommissionen, rådet och AVS-länderna att ge kvinnor på landsbygden tillgång till mikrokreditprogram. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att uppmärksamma den väsentliga ekonomiska roll som kvinnor spelar inom jordbrukssektorn liksom vikten av att öka kvinnors produktivitet och deras bidrag till livsmedelssystemen. Församlingen uppmanar dem att inlemma som ett viktigt led i deras respektive handlingsprogram för tryggad livsmedelsförsörjning den direkta kopplingen mellan kvinnors tillgång till och kontroll av hushållskassan och en tryggare livsmedelsförsörjning för hushållen. Församlingen uppmanar kommissionen, rådet och AVS-länderna att ge kvinnor på landsbygden tillgång till mikrokreditprogram.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att frigöra de ytterligare medel som de åtagit sig att ställa till rådighet för att förverkliga millennieutvecklingsmålen, särskilt det tredje målet (utjämna könsskillnader i grundskola och på gymnasienivå till 2005 och inom all utbildning till 2015), eftersom hela familjens tillgång till bra livsmedel till stor del beror på kvinnorna. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att frigöra de ytterligare medel som de åtagit sig att ställa till rådighet för att förverkliga millennieutvecklingsmålen, särskilt det tredje målet (utjämna könsskillnader i grundskola och på gymnasienivå till 2005 och inom all utbildning till 2015), eftersom hela familjens tillgång till bra livsmedel till stor del beror på kvinnorna.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att hiv/aids utgör en risk för AVS-ländernas ekonomiska och sociala utveckling på grund av förlusten av arbetskraft men även på grund av sänkningen av kvalitetsnivån på det arbete som utförs, och begär att frågan om hiv/aids också ska övervägas i förhållande till frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning och dess inverkan på kosten. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen är bekymrad över att hiv/aids utgör en risk för AVS-ländernas ekonomiska och sociala utveckling på grund av förlusten av arbetskraft men även på grund av sänkningen av kvalitetsnivån på det arbete som utförs, och begär att frågan om hiv/aids också ska övervägas i förhållande till frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning och dess inverkan på kosten.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU- och AVS-ländernas regeringar att behandla problemet med besittningsrätt för hushåll och personer som har drabbats av hiv/aids i de regioner där det finns stor efterfrågan på jordegendomar eller där det finns ont om mark. Församlingen uppmanar dem att hitta en lösning på de följder som hiv/aids får för de besittningsrättsliga förhållandena (inbegripet systemen för ägande av fastigheter, arv, tillgång och rättigheter), särskilt när det gäller kvinnor och barn. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU- och AVS-ländernas regeringar att behandla problemet med besittningsrätt för hushåll och personer som har drabbats av hiv/aids i de regioner där det finns stor efterfrågan på jordegendomar eller där det finns ont om mark. Församlingen uppmanar dem att hitta en lösning på de följder som hiv/aids får för de besittningsrättsliga förhållandena (inbegripet systemen för ägande av fastigheter, arv, tillgång och rättigheter), särskilt när det gäller kvinnor och barn.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen föreslår att man främjar jordbruksutvecklingen och landsbygdsutvecklingen och genomför investeringar som främst leder till möjligheter för de allra fattigaste att förbättra sina försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen föreslår att man främjar jordbruksutvecklingen och landsbygdsutvecklingen och genomför investeringar som främst leder till möjligheter för de allra fattigaste att förbättra sina försörjningsmöjligheter.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser ett bättre utnyttjande av informations- och kommunikationsteknikens fördelar så att man kan öka kapaciteten, ge dem som brukar jorden bättre information om produktionsfaktorer och underlätta tillträdet till marknaden. Församlingen anser att det behövs specifika insatser för att se till att även de fattigaste människorna i AVS-länderna får tillgång till informationsteknik. Därför måste det utarbetas en politik som ökar datorkompetensen, sänker priset på datortrutrustning och gör informationstekniken mer tillgänglig. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen efterlyser ett bättre utnyttjande av informations- och kommunikationsteknikens fördelar så att man kan öka kapaciteten, ge dem som brukar jorden bättre information om produktionsfaktorer och underlätta tillträdet till marknaden. Församlingen anser att det behövs specifika insatser för att se till att även de fattigaste människorna i AVS-länderna får tillgång till informationsteknik. Därför måste det utarbetas en politik som ökar datorkompetensen, sänker priset på datortrutrustning och gör informationstekniken mer tillgänglig.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen föreslår, för att kunna garantera omedelbar tillgång för fattiga till livsmedel, att man stödjer utbildning samt utbyte, utveckling och anammande av bästa praxis på jordbruksområdet i AVS-länderna. Församlingen uppmanar EU:s råd, kommission och samtliga medlemsstater att stödja forskning om biobränslen tillverkade av odlingsrester och biobränslen skapade av oätliga växter som har odlats i torra eller halvtorra jordar. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen föreslår, för att kunna garantera omedelbar tillgång för fattiga till livsmedel, att man stödjer utbildning samt utbyte, utveckling och anammande av bästa praxis på jordbruksområdet i AVS-länderna. Församlingen uppmanar EU:s råd, kommission och samtliga medlemsstater att stödja forskning om biobränslen tillverkade av odlingsrester och biobränslen skapade av oätliga växter som har odlats i torra eller halvtorra jordar.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att uppmuntra FN:s generalförsamling att anta ett moratorium för odling av växter avsedda att omvandlas till biobränslen. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU att uppmuntra FN:s generalförsamling att anta ett moratorium för odling av växter avsedda att omvandlas till biobränslen.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker nödvändigheten för EU och AVS-länderna att ha ordentligt utarbetade och effektiva nödplaner för att klara nödsituationer i samband med katastrofer inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker nödvändigheten för EU och AVS-länderna att ha ordentligt utarbetade och effektiva nödplaner för att klara nödsituationer i samband med katastrofer inom jordbrukssektorn.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att man genomför studier om hur man löser miljöproblem såsom försämring av jorden, hot mot den biologiska mångfalden i jordbruksmiljöer och klimatförändringens effekter på jordbruket, och rekommenderar därför att man på detta område vidtar åtgärder som inriktas på en korrekt förvaltning av miljöresurserna, exempelvis åtgärder som gynnar återupprättande och bevarande av jorden. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska församlingen rekommenderar att man genomför studier om hur man löser miljöproblem såsom försämring av jorden, hot mot den biologiska mångfalden i jordbruksmiljöer och klimatförändringens effekter på jordbruket, och rekommenderar därför att man på detta område vidtar åtgärder som inriktas på en korrekt förvaltning av miljöresurserna, exempelvis åtgärder som gynnar återupprättande och bevarande av jorden.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att stärka sina regeringars processer för att genomföra och förvalta budgeten, framför allt för att underlätta finansieringen av alla konkreta verksamheter och åtgärder som syftar till att trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar AVS-länderna att stärka sina regeringars processer för att genomföra och förvalta budgeten, framför allt för att underlätta finansieringen av alla konkreta verksamheter och åtgärder som syftar till att trygga livsmedelsförsörjningen.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att utöka det officiella utvecklingsbiståndet, särskilt till de minst utvecklade AVS-länderna och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel, så att de kan motverka de negativa effekter som de kraftigt ökade livsmedelspriserna innebär för dem och som ytterligare försvårar deras problem med betalningsbalansen. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att utöka det officiella utvecklingsbiståndet, särskilt till de minst utvecklade AVS-länderna och de AVS-länder som är nettoimportörer av livsmedel, så att de kan motverka de negativa effekter som de kraftigt ökade livsmedelspriserna innebär för dem och som ytterligare försvårar deras problem med betalningsbalansen.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar den otillräckliga samordningen av insatserna inom ramen för program som belastar personalresurser och ekonomiska resurser, särskilt på nationell nivå men även inom det internationella utvecklingssamfundet. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar den otillräckliga samordningen av insatserna inom ramen för program som belastar personalresurser och ekonomiska resurser, särskilt på nationell nivå men även inom det internationella utvecklingssamfundet.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att man fastställer vilka områden som har särskilt bristande politisk integration och att man utvecklar medel för att underlätta denna integration på alla nivåer. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att man fastställer vilka områden som har särskilt bristande politisk integration och att man utvecklar medel för att underlätta denna integration på alla nivåer.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd och Europeiska kommissionen.

---

(1)  Godkänd av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 20 mars 2008 i Ljubljana (Slovenien).

RESOLUTION
   (1)

om situationen i Kenya

Den gemensamma parlamentariska församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Ljubljana (Slovenien) den 17–20 mars 2008,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i sin arbetsordning,

| — | med beaktande av den viktiga roll som Kenya har spelat för att främja fred i regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den viktiga roll som Kenya har spelat för att främja fred i regionen,

| — | med beaktande av de riktlinjer för demokratiska val som ingår i den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer för demokratiska val som ingår i den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den Afrikanska unionens förklaring om principerna för demokratiska val i Afrika (2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Afrikanska unionens förklaring om principerna för demokratiska val i Afrika (2002),

| — | med beaktande av det beslut om situationen i Kenya efter presidentvalen den 27 december 2007 som fattades vid den tionde ordinarie sessionen av Afrikanska unionens konferens i Addis Abeba den 31 januari–2 februari 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut om situationen i Kenya efter presidentvalen den 27 december 2007 som fattades vid den tionde ordinarie sessionen av Afrikanska unionens konferens i Addis Abeba den 31 januari–2 februari 2008,

| — | med beaktande av den säkerhets-, stabilitets- och utvecklingspakt för området kring de afrikanska stora sjöarna som undertecknades i Nairobi den 16 december 2006 av stats- och regeringscheferna i länderna kring de stora sjöarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den säkerhets-, stabilitets- och utvecklingspakt för området kring de afrikanska stora sjöarna som undertecknades i Nairobi den 16 december 2006 av stats- och regeringscheferna i länderna kring de stora sjöarna,

| — | med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning och uppförandekoden för internationella valobservatörer som FN antog den 27 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning och uppförandekoden för internationella valobservatörer som FN antog den 27 oktober 2005,

| — | med beaktande av det preliminära uttalandet från EU:s valövervakningsdelegation (EUEOM) i Kenya den 1 januari 2008 och av Europaparlamentets resolution om Kenya av den 17 januari 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära uttalandet från EU:s valövervakningsdelegation (EUEOM) i Kenya den 1 januari 2008 och av Europaparlamentets resolution om Kenya av den 17 januari 2008,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005, och framför allt artiklarna 8 och 9 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, på ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, på andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (”Cotonouavtalet”) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005, och framför allt artiklarna 8 och 9 i detta avtal,

| — | med beaktande av FN:s värdefulla ansträngningar att finna en lösning på krisen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s värdefulla ansträngningar att finna en lösning på krisen, och av följande skäl:

| A. | I utövande av sina demokratiska rättigheter deltog ett stort antal kenyaner i det president-, parlaments- och lokalval som anordnades i landet den 27 december 2007. Nio partier ställde upp med kandidater till presidentvalet, bland annat president Mwai Kibaki från Party of National Unity (PNU) och Ralia Odinga från Orange Democratic Movement (ODM). |
| --- | --- |

A.

I utövande av sina demokratiska rättigheter deltog ett stort antal kenyaner i det president-, parlaments- och lokalval som anordnades i landet den 27 december 2007. Nio partier ställde upp med kandidater till presidentvalet, bland annat president Mwai Kibaki från Party of National Unity (PNU) och Ralia Odinga från Orange Democratic Movement (ODM).

| B. | Såväl valen som valkampanjen i sin helhet gick fredligt tillväga och förenings-, yttrande- och mötesfriheten respekterades i stort, men kampanjen kännetecknades också av politisk och etnisk splittring som bidrog till den laddade situationen under valrörelsens slutfas. |
| --- | --- |

B.

Såväl valen som valkampanjen i sin helhet gick fredligt tillväga och förenings-, yttrande- och mötesfriheten respekterades i stort, men kampanjen kännetecknades också av politisk och etnisk splittring som bidrog till den laddade situationen under valrörelsens slutfas.

| C. | De två större partierna, PNU och ODM, fick 103 respektive 104 platser av totalt 210 i det nationella parlamentet. |
| --- | --- |

C.

De två större partierna, PNU och ODM, fick 103 respektive 104 platser av totalt 210 i det nationella parlamentet.

| D. | Såväl internationella som inhemska valobservatörer har konstaterat att valprocessen före rösträkningen var välskött och att parlamentsvalet på det hela taget kan betraktas som framgångsrikt men att rösträkningen i samband med presidentvalet inte skedde under trovärdiga former, och de ställde sig därför tveksamma till valresultatet. |
| --- | --- |

D.

Såväl internationella som inhemska valobservatörer har konstaterat att valprocessen före rösträkningen var välskött och att parlamentsvalet på det hela taget kan betraktas som framgångsrikt men att rösträkningen i samband med presidentvalet inte skedde under trovärdiga former, och de ställde sig därför tveksamma till valresultatet.

| E. | Rent allmänt skötte Kenyas valkommission (ECK) valprocessen väl men gav vid rösträkningen inte bevis på den opartiskhet, öppenhet, konfidentialitet och – framför allt – det oberoende som krävs för att organisera trovärdiga val. |
| --- | --- |

E.

Rent allmänt skötte Kenyas valkommission (ECK) valprocessen väl men gav vid rösträkningen inte bevis på den opartiskhet, öppenhet, konfidentialitet och – framför allt – det oberoende som krävs för att organisera trovärdiga val.

| F. | Den spända atmosfär som följde tillkännagivandet av resultaten från presidentvalet resulterade i våldshandlingar och mordbränder med etniska undertoner. Detta ledde, i vad som har utvecklats till en mycket omfattande humanitär kris, till att 1 000 människor miste sina liv, mer än 300 000 fördrevs från sina hem och omkring 10 000 flydde till Uganda. |
| --- | --- |

F.

Den spända atmosfär som följde tillkännagivandet av resultaten från presidentvalet resulterade i våldshandlingar och mordbränder med etniska undertoner. Detta ledde, i vad som har utvecklats till en mycket omfattande humanitär kris, till att 1 000 människor miste sina liv, mer än 300 000 fördrevs från sina hem och omkring 10 000 flydde till Uganda.

| G. | I vissa områden var de våldshandlingar som begick mycket omfattande och hotade inte bara hundratusentals kenyaners säkerhet utan även en rad vardagliga företeelser i samhället som handelsverksamhet, utbildning och sjukvård. |
| --- | --- |

G.

I vissa områden var de våldshandlingar som begick mycket omfattande och hotade inte bara hundratusentals kenyaners säkerhet utan även en rad vardagliga företeelser i samhället som handelsverksamhet, utbildning och sjukvård.

| H. | Oroligheterna i Kenya påverkade den ekonomiska verksamheten i regionen med ödeläggande konsekvenser för kustlösa grannländer. Priset stiger på många grundläggande livsförnödenheter och många anställda har förlorat sina jobb. |
| --- | --- |

H.

Oroligheterna i Kenya påverkade den ekonomiska verksamheten i regionen med ödeläggande konsekvenser för kustlösa grannländer. Priset stiger på många grundläggande livsförnödenheter och många anställda har förlorat sina jobb.

| I. | De ansträngningar som gjorts av Ghanas president och f.d. ordförande för Afrikanska unionen John Kufuor har underlättat för den dialog som FN:s f.d. generalsekreterare Kofi Annan, med hjälp av Graça Machel och f.d. president Benjamin Mkapa, har påskyndat för att lösa tvisten. |
| --- | --- |

I.

De ansträngningar som gjorts av Ghanas president och f.d. ordförande för Afrikanska unionen John Kufuor har underlättat för den dialog som FN:s f.d. generalsekreterare Kofi Annan, med hjälp av Graça Machel och f.d. president Benjamin Mkapa, har påskyndat för att lösa tvisten.

| J. | Kenyas regering och ODM har med Kofi Annans stöd inlett en samtalsprocess (”Kenya National Dialogue and Reconciliation”) som har resulterat i en nationell överenskommelse om att bilda en bred koalitionsregering |
| --- | --- |

J.

Kenyas regering och ODM har med Kofi Annans stöd inlett en samtalsprocess (”Kenya National Dialogue and Reconciliation”) som har resulterat i en nationell överenskommelse om att bilda en bred koalitionsregering

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen hyllar den demokratiska mognad som Kenyas folk visade vid de fredliga allmänna val som hölls den 27 december 2007. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU församlingen hyllar den demokratiska mognad som Kenyas folk visade vid de fredliga allmänna val som hölls den 27 december 2007.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt de oskyldiga offer och den humanitära kris som oroligheterna efter valet förde med sig. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska församlingen beklagar djupt de oskyldiga offer och den humanitära kris som oroligheterna efter valet förde med sig.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer alla de våldshandlingar som har begåtts och som måste bestraffas, och understryker att åtgärder måste vidtas för att skydda alla kenyaners mänskliga rättigheter, stoppa misshandeln och det könsbaserade våldet och att se till att den internationella humanitära rätten respekteras. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer alla de våldshandlingar som har begåtts och som måste bestraffas, och understryker att åtgärder måste vidtas för att skydda alla kenyaners mänskliga rättigheter, stoppa misshandeln och det könsbaserade våldet och att se till att den internationella humanitära rätten respekteras.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin bestörtning över morden på de två nyvalda parlamentsledamöterna Melitus Mugabe Were och David Kimutai Too, och uttrycker sitt deltagande med kollegerna i Kenyas parlament i sorgen över denna förlust. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uttrycker sin bestörtning över morden på de två nyvalda parlamentsledamöterna Melitus Mugabe Were och David Kimutai Too, och uttrycker sitt deltagande med kollegerna i Kenyas parlament i sorgen över denna förlust.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla våldshandlingar omgående måste bli föremål för noggranna utredningar, och att dessa genomförs av vederbörliga instanser och på ett sätt som bidrar till att återskapa kenyanernas förtroende för demokratin. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att alla våldshandlingar omgående måste bli föremål för noggranna utredningar, och att dessa genomförs av vederbörliga instanser och på ett sätt som bidrar till att återskapa kenyanernas förtroende för demokratin.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar också Kenyas regering att se till att överträdelser av lagen om valbrott blir föremål för opartiska och ingående utredningar och att förövarna ställs till svars för sina handlingar. Församlingen välkomnar i detta sammanhang upprättandet av en valgranskningsnämnd. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar också Kenyas regering att se till att överträdelser av lagen om valbrott blir föremål för opartiska och ingående utredningar och att förövarna ställs till svars för sina handlingar. Församlingen välkomnar i detta sammanhang upprättandet av en valgranskningsnämnd.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar vidare de kenyanska myndigheterna att se till att ge alla fördrivna personer nödvändigt skydd, oavsett var de befinner sig och oavsett deras etniska tillhörighet, och att uppfylla sina skyldigheter att säkra dessa fördrivna personers sociala och ekonomiska rättigheter (tillgång till mat, sjukvård och utbildning) samt att möjliggöra återflyttning och lösa marktvister. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar vidare de kenyanska myndigheterna att se till att ge alla fördrivna personer nödvändigt skydd, oavsett var de befinner sig och oavsett deras etniska tillhörighet, och att uppfylla sina skyldigheter att säkra dessa fördrivna personers sociala och ekonomiska rättigheter (tillgång till mat, sjukvård och utbildning) samt att möjliggöra återflyttning och lösa marktvister.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla parter att vidta och främja en serie förtroendeskapande åtgärder för att underlätta för flyktingar och internt fördrivna personer att återvända till sina hem under trygga former. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar alla parter att vidta och främja en serie förtroendeskapande åtgärder för att underlätta för flyktingar och internt fördrivna personer att återvända till sina hem under trygga former.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas djupt av den politiska krisens återverkningar, dess skadeverkningar på landets sociala och ekonomiska utveckling samt de ekonomiska konsekvenserna för grannländerna vilka i hög grad är beroende av Kenyas infrastrukturer och vilkas humanitära situation försämras till följd av krisen. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas djupt av den politiska krisens återverkningar, dess skadeverkningar på landets sociala och ekonomiska utveckling samt de ekonomiska konsekvenserna för grannländerna vilka i hög grad är beroende av Kenyas infrastrukturer och vilkas humanitära situation försämras till följd av krisen.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer med kraft det ökande sexuella våldet som har följt de politiska oroligheterna, och är särskilt oroad över situationen för de kvinnor och flickor som befinner sig i flyktinglägren. Församlingen uppmanar i detta sammanhang de kenyanska myndigheterna att se till att alla offer för detta våld ges lämplig medicinsk vård, och uppmanar polisen att uppmuntra de drabbade att anmäla brott, och att ta alla rapporter om sexuellt våld på allvar. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska församlingen fördömer med kraft det ökande sexuella våldet som har följt de politiska oroligheterna, och är särskilt oroad över situationen för de kvinnor och flickor som befinner sig i flyktinglägren. Församlingen uppmanar i detta sammanhang de kenyanska myndigheterna att se till att alla offer för detta våld ges lämplig medicinsk vård, och uppmanar polisen att uppmuntra de drabbade att anmäla brott, och att ta alla rapporter om sexuellt våld på allvar.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar Kenyas regering och ODM för deras strävan att finna en fredlig lösning på den politiska kris som presidentvalet den 27 december 2007 gav upphov till. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar Kenyas regering och ODM för deras strävan att finna en fredlig lösning på den politiska kris som presidentvalet den 27 december 2007 gav upphov till.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den nationella överenskommelse om att dela makten som regeringen och ODM har ingått. Församlingen uppmuntrar genomförandet av denna och anser att de stödinsatser som utlovats bör påskyndas för att stärka freden och säkerheten. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar den nationella överenskommelse om att dela makten som regeringen och ODM har ingått. Församlingen uppmuntrar genomförandet av denna och anser att de stödinsatser som utlovats bör påskyndas för att stärka freden och säkerheten.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder den kenyanska regeringens åtgärder för att införa de rättsliga och grundlagsmässiga instrument som krävs för att genomföra överenskommelsen. Församlingen gratulerar regeringen för dess enhälliga beslut den 18 mars 2008 att anta lagförslaget om grundlagsändring och lagförslaget om en nationell överenskommelse och försoning, vilka båda banar väg för genomförandet av överenskommelsen om maktdelning. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska församlingen stöder den kenyanska regeringens åtgärder för att införa de rättsliga och grundlagsmässiga instrument som krävs för att genomföra överenskommelsen. Församlingen gratulerar regeringen för dess enhälliga beslut den 18 mars 2008 att anta lagförslaget om grundlagsändring och lagförslaget om en nationell överenskommelse och försoning, vilka båda banar väg för genomförandet av överenskommelsen om maktdelning.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska församlingen noterar de ansträngningar som båda parter har gjort för att återställa ordningen i landet genom att hävda dels rättsstatsprincipen, en förutsättning för att skapa lugna och trygga förhållanden i hela landet, dels respekten för såväl mänskligt liv som privat egendom. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska församlingen noterar de ansträngningar som båda parter har gjort för att återställa ordningen i landet genom att hävda dels rättsstatsprincipen, en förutsättning för att skapa lugna och trygga förhållanden i hela landet, dels respekten för såväl mänskligt liv som privat egendom.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar det internationella samfundet, särskilt AVS-EU-institutionerna, EU, Afrikanska unionen, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Östafrikanska gemenskapen (EAC) och panelen av äldre afrikanska representanter, bestående bl.a. av f.d. statsöverhuvuden, för det stora engagemang de visat och för deras positiva insatser i fredsansträngningarna. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar det internationella samfundet, särskilt AVS-EU-institutionerna, EU, Afrikanska unionen, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Östafrikanska gemenskapen (EAC) och panelen av äldre afrikanska representanter, bestående bl.a. av f.d. statsöverhuvuden, för det stora engagemang de visat och för deras positiva insatser i fredsansträngningarna.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att deras bidrag var uttryck för den grundläggande och internationellt erkänna principen om skyddsansvar. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen understryker att deras bidrag var uttryck för den grundläggande och internationellt erkänna principen om skyddsansvar.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar det humanitära bistånd som det internationella samfundet bidragit med. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar det humanitära bistånd som det internationella samfundet bidragit med.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar Ugandas regering och folk samt dess president, Yoweri Museveni, för att de tog emot flyktingarna från Kenya och gav dem säkerhet och humanitärt bistånd. Församlingen uppskattar även president Muevenis ansträngningar i egenskap av ordförande för toppmötet som samlade Östafrikanska gemenskapens och Samväldets regeringschefer. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska församlingen lovordar Ugandas regering och folk samt dess president, Yoweri Museveni, för att de tog emot flyktingarna från Kenya och gav dem säkerhet och humanitärt bistånd. Församlingen uppskattar även president Muevenis ansträngningar i egenskap av ordförande för toppmötet som samlade Östafrikanska gemenskapens och Samväldets regeringschefer.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de ansträngningar som Kofi Annan och panelen av äldre afrikanska representanter har gjort för att bistå Kenya att lösa den politiska tvisten. Församlingen uppskattar även de kritiska insatser som Afrikanska unionens nuvarande ordförande, Tanzanias president Jakaya M. Kikwete, gjort. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska församlingen välkomnar de ansträngningar som Kofi Annan och panelen av äldre afrikanska representanter har gjort för att bistå Kenya att lösa den politiska tvisten. Församlingen uppskattar även de kritiska insatser som Afrikanska unionens nuvarande ordförande, Tanzanias president Jakaya M. Kikwete, gjort.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att konkreta åtgärder vidtas för att inrätta en verkligt opartisk valkommission som har bättre möjligheter att genomföra fria och rättvisa val i framtiden, och att de rättsliga, grundlagsmässiga och institutionella reformer som detta kräver genomförs. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska församlingen kräver att konkreta åtgärder vidtas för att inrätta en verkligt opartisk valkommission som har bättre möjligheter att genomföra fria och rättvisa val i framtiden, och att de rättsliga, grundlagsmässiga och institutionella reformer som detta kräver genomförs.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid översynen av den nationella lagstiftningen bör beakta vilka villkor som ska råda före, under och efter allmänna val, och i samband därmed inrätta trovärdiga och effektiva mekanismer för att utreda och åtgärda klagomål om hur valen sköts. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska församlingen anser att man vid översynen av den nationella lagstiftningen bör beakta vilka villkor som ska råda före, under och efter allmänna val, och i samband därmed inrätta trovärdiga och effektiva mekanismer för att utreda och åtgärda klagomål om hur valen sköts.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av den tendens inom demokratiseringsprocessen som innebär att den politiska pluralismen i stigande grad underställs kriterier om etnisk tillhörighet, och anser att denna fråga förtjänar att belysas i ingående studier. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska församlingen oroas av den tendens inom demokratiseringsprocessen som innebär att den politiska pluralismen i stigande grad underställs kriterier om etnisk tillhörighet, och anser att denna fråga förtjänar att belysas i ingående studier.

| 23. | Vidare uppmanar den gemensamma parlamentariska församlingen samtliga parter att fullfölja sina åtaganden genom att bidra konstruktivt och utan förbehåll till försoningsprocessen, och att genom dialog belysa samtliga frågor, inklusive behovet att se över såväl vallagen och grundlagen som den rådande jämställdhetsordningen, och att enas om en hållbar och konsensusinriktad politisk lösning på krisen. |
| --- | --- |

23.

Vidare uppmanar den gemensamma parlamentariska församlingen samtliga parter att fullfölja sina åtaganden genom att bidra konstruktivt och utan förbehåll till försoningsprocessen, och att genom dialog belysa samtliga frågor, inklusive behovet att se över såväl vallagen och grundlagen som den rådande jämställdhetsordningen, och att enas om en hållbar och konsensusinriktad politisk lösning på krisen.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Kenyas civilsamhälle, religiösa organisationer och folk att ge sitt stöd åt och främja försoningsprocessen. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar Kenyas civilsamhälle, religiösa organisationer och folk att ge sitt stöd åt och främja försoningsprocessen.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar det internationella samfundet att med lämpliga medel stödja återuppbyggandet av drabbade områden, särskilt landsbygds- och slumområden, bland annat genom att med brådskande stöd underlätta för fördrivna personer att återvända till sina hem. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar det internationella samfundet att med lämpliga medel stödja återuppbyggandet av drabbade områden, särskilt landsbygds- och slumområden, bland annat genom att med brådskande stöd underlätta för fördrivna personer att återvända till sina hem.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de kenyanska myndigheterna att ta sig an frågan om de ekonomiska skillnader som råder mellan rika och fattiga och med initiativ på detta område bana väg för en mer balanserad fördelning av landets välstånd. Församlingen uppmanar dem även att ta upp de underliggande faktorer, som frågan om äganderätt till mark, som har legat till hinder för god förvaltning i landet. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppmanar de kenyanska myndigheterna att ta sig an frågan om de ekonomiska skillnader som råder mellan rika och fattiga och med initiativ på detta område bana väg för en mer balanserad fördelning av landets välstånd. Församlingen uppmanar dem även att ta upp de underliggande faktorer, som frågan om äganderätt till mark, som har legat till hinder för god förvaltning i landet.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Östafrikanska gemenskapen, Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling samt Kenyas regering och parlament. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Östafrikanska gemenskapen, Östafrikanska gemenskapens lagstiftande församling samt Kenyas regering och parlament.

---

(1)  Godkänd av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 20 mars 2008 i Ljubljana (Slovenien).

---