# Úřední věstník C 244/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 244 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5125. září2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 244

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5125. září2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY |
| | Evropský veřejný ochránce právEvropská investiční banka |
| 2008/C 244/01 | Memorandum o porozumění mezi evropským veřejným ochráncem práv a Evropskou investiční bankou týkající se informací o politikách, normách a postupech banky a vyřizování stížností, včetně stížností osob, které nejsou občany a rezidenty Evropské unie | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY

Evropský veřejný ochránce právEvropská investiční banka

2008/C 244/01

Memorandum o porozumění mezi evropským veřejným ochráncem práv a Evropskou investiční bankou týkající se informací o politikách, normách a postupech banky a vyřizování stížností, včetně stížností osob, které nejsou občany a rezidenty Evropské unie

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 244/02 | Směnné kurzy vůči euru | 3 |
| 2008/C 244/03 | Zpráva Komise — Bezpečnost letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (Zpráva o uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES) (
  1
  ) | 4 |
| | Evropská obranná agentura |
| 2008/C 244/04 | Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2007 | 12 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Smíšený výbor EHP |
| 2008/C 244/05 | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, pro která byly splněny ústavní požadavky podle článku 103 Dohody o EHP | 13 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 244/02

Směnné kurzy vůči euru

3

2008/C 244/03

Zpráva Komise — Bezpečnost letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (Zpráva o uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES) (
  1
  )

1

4

Evropská obranná agentura

2008/C 244/04

Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2007

12

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Smíšený výbor EHP

2008/C 244/05

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, pro která byly splněny ústavní požadavky podle článku 103 Dohody o EHP

13

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 244/06 | Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Languedoc a Permis des Plaines du Languedoc)
   (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 244/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 244/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 22 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2008/C 244/09 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 23 |
| 2008/C 244/10 | Zveřejnění žádosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality | 27 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 244/06

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Languedoc a Permis des Plaines du Languedoc)
   (
  1
  )

(Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Languedoc a Permis des Plaines du Languedoc)

1

19

2008/C 244/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

21

2008/C 244/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

22

JINÉ AKTY

Komise

2008/C 244/09

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

23

2008/C 244/10

Zveřejnění žádosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality

27

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2008/C 244/11 | Oprava sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (Úř. věst. C 155, 20.6.2008) | 32 |

Opravy

2008/C 244/11

Oprava sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (Úř. věst. C 155, 20.6.2008)

(Úř. věst. C 155, 20.6.2008)

32

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 244/12 | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2008/C 244/12

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY

Evropský veřejný ochránce práv Evropská investiční banka

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/1

---

Memorandum o porozumění mezi evropským veřejným ochráncem práv a Evropskou investiční bankou týkající se informací o politikách, normách a postupech banky a vyřizování stížností, včetně stížností osob, které nejsou občany a rezidenty Evropské unie

(2008/C 244/01)

1.   Souvislosti a cíle tohoto memoranda o porozumění

Evropský veřejný ochránce práv (dále jen „EVOP“) a Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) jsou součástí institucionálního rámce Evropské unie a v tomto rámci působí.

EIB je finanční instituce Evropské unie. Základní kapitál EIB je upsán členskými státy EU. EIB má právní subjektivitu a je v rámci systému EU finančně samostatná. EIB získává na kapitálových trzích značný objem finančních prostředků, které za výhodných podmínek půjčuje na projekty podporující dosažení politických cílů EU. Mimo EU vychází poskytování úvěrů EIB („poskytování úvěrů třetím zemím“) z politiky vnější spolupráce a rozvojové politiky EU.

EVOP, který je volen Evropským parlamentem a tomuto orgánu podléhá, vykonává své funkce zcela nezávisle. EVOP má pravomoc vést šetření týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů nebo institucí Společenství, s výjimkou Soudního dvora a Soudu prvního stupně jednajících v rámci své soudní úlohy. Šetření může EVOP vést z vlastní iniciativy nebo na základě stížnosti. Právo podat stížnost k EVOP má každý občan Evropské unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v členském státě.

Toto memorandum o porozumění vychází z dosavadní dobré spolupráce mezi EIB a EVOP v oblasti šetření, která EVOP vede v souvislosti s možným nesprávným úředním postupem EIB.

Společným cílem EVOP a EIB je zlepšit úroveň zapojení a ochrany zúčastněných stran, pokud jde o aktivity EIB, a zejména rozšířit tuto ochranu na fyzické osoby, které nejsou občany nebo rezidenty členského státu EU, a na právnické osoby, které nemají statutární sídlo v členském státě EU. Toto memorandum poskytuje základ pro konstruktivní spolupráci při plnění tohoto cíle.

2.   Zásadní body

EVOP a EIB sdílejí tentýž názor v těchto zásadních bodech:

| I. | EIB by měla informovat veřejnost o politikách, normách a postupech, které se týkají environmentálních, sociálních a rozvojových aspektů jejích aktivit. |
| --- | --- |

I.

EIB by měla informovat veřejnost o politikách, normách a postupech, které se týkají environmentálních, sociálních a rozvojových aspektů jejích aktivit.

| II. | Pojem „nesprávný úřední postup“ uplatňovaný EVOP zahrnuje nedodržování lidských práv, použitelného práva nebo zásad řádné správy. |
| --- | --- |

II.

Pojem „nesprávný úřední postup“ uplatňovaný EVOP zahrnuje nedodržování lidských práv, použitelného práva nebo zásad řádné správy.

| III. | Jedním z požadavků řádné správy je, že EIB by měla dodržovat své zavedené politiky, normy a postupy. |
| --- | --- |

III.

Jedním z požadavků řádné správy je, že EIB by měla dodržovat své zavedené politiky, normy a postupy.

| IV. | Než se stěžovatelé obrátí na EVOP, měli by využít účinných vnitřních postupů EIB pro podávání stížností. |
| --- | --- |

IV.

Než se stěžovatelé obrátí na EVOP, měli by využít účinných vnitřních postupů EIB pro podávání stížností.

Na základě výše uvedených bodů a zkušeností získaných díky jejich dobré spolupráci EVOP a EIB prohlašují:

| — | EIB prohlašuje, že:






  1) | zavedla politiku stanovující mechanismus stížností, jejímž cílem je poskytnout veřejnosti institucionální vnitřní postup EIB pro vyřizování stížností. Politika stanovující mechanismus stížností zahrnuje závazek EIB zajistit přiměřené zapojení zúčastněných stran, jakož i vnitřní postupy pro tento účel; |
| --- | --- | --- |

—

EIB prohlašuje, že:

1)

zavedla politiku stanovující mechanismus stížností, jejímž cílem je poskytnout veřejnosti institucionální vnitřní postup EIB pro vyřizování stížností. Politika stanovující mechanismus stížností zahrnuje závazek EIB zajistit přiměřené zapojení zúčastněných stran, jakož i vnitřní postupy pro tento účel;

| 2) | pro zlepšení veřejně přístupných informací o příslušných normách a politikách vztahujících se na aktivity EIB poskytuje Příloha I politiky stanovující mechanismus stížností seznam příslušných dokumentů, které jsou přístupné i prostřednictvím internetových stránek EIB; |
| --- | --- |

2)

pro zlepšení veřejně přístupných informací o příslušných normách a politikách vztahujících se na aktivity EIB poskytuje Příloha I politiky stanovující mechanismus stížností seznam příslušných dokumentů, které jsou přístupné i prostřednictvím internetových stránek EIB;

| 3) | je odhodlána počátkem roku 2009 zahájit veřejné konzultace o své politice stanovující mechanismus stížností. |
| --- | --- |

3)

je odhodlána počátkem roku 2009 zahájit veřejné konzultace o své politice stanovující mechanismus stížností.

| — | EVOP prohlašuje, že:






  1) | je-li jediným důvodem pro neprošetření stížnosti týkající se údajného nesprávného úředního postupu EIB skutečnost, že stěžovatel není občanem nebo rezidentem EU, EVOP je odhodlán využít svého práva zahájit vyšetřování této záležitosti z vlastní iniciativy; |
| --- | --- | --- |

—

EVOP prohlašuje, že:

1)

je-li jediným důvodem pro neprošetření stížnosti týkající se údajného nesprávného úředního postupu EIB skutečnost, že stěžovatel není občanem nebo rezidentem EU, EVOP je odhodlán využít svého práva zahájit vyšetřování této záležitosti z vlastní iniciativy;

| 2) | EVOP nepovažuje za vhodné nahrazovat posouzení EIB svým posouzením, pokud jde o podstatné environmentální, sociální a rozvojové otázky, jež mohou vyvstat během prošetřování možného nesprávného úředního postupu. EVOP se domnívá, že jeho úlohou je přezkoumat, zda EIB poskytla konzistentní a přiměřené vysvětlení svého postoje k těmto záležitostem; |
| --- | --- |

2)

EVOP nepovažuje za vhodné nahrazovat posouzení EIB svým posouzením, pokud jde o podstatné environmentální, sociální a rozvojové otázky, jež mohou vyvstat během prošetřování možného nesprávného úředního postupu. EVOP se domnívá, že jeho úlohou je přezkoumat, zda EIB poskytla konzistentní a přiměřené vysvětlení svého postoje k těmto záležitostem;

| 3) | EVOP se domnívá, že vhodným východiskem pro jeho vlastní přezkum je záznam o způsobu, kterým EIB řešila záležitosti uplatněné ve stížnosti v rámci svých vlastních vnitřních mechanismů a postupů. Stížnosti by proto měly obsahovat vysvětlení, proč stěžovatel zpochybňuje tento záznam, nebo postoj EIB, který je v něm uveden (1). |
| --- | --- |

3)

EVOP se domnívá, že vhodným východiskem pro jeho vlastní přezkum je záznam o způsobu, kterým EIB řešila záležitosti uplatněné ve stížnosti v rámci svých vlastních vnitřních mechanismů a postupů. Stížnosti by proto měly obsahovat vysvětlení, proč stěžovatel zpochybňuje tento záznam, nebo postoj EIB, který je v něm uveden (1).

3.   Závěrečná ustanovení

Účelem tohoto memoranda o porozumění není stanovit zákonná práva nebo povinnosti buď ve vztahu mezi EVOP a EIB nebo vůči třetím osobám.

Žádné ustanovení tohoto memoranda o porozumění nikterak nezasahuje do rozhodovací samostatnosti obou stran, pokud jde o jejich příslušné oblasti činnosti, není v rozporu a ani nemění zákonné povinnosti kterékoli ze stran.

EIB a EVOP se budou snažit se pravidelně scházet, v zásadě alespoň jednou ročně, aby si mohli vyměnit názory na praktické provádění ustanovení tohoto memoranda o porozumění a aby mohli projednat případná zlepšení. Zejména přezkoumají toto memorandum o porozumění k zohlednění výsledků veřejných konzultací EIB o její politice stanovující mechanismus stížností.

Toto memorandum o porozumění může být přezkoumáno na žádost kterékoli strany a každá ze stran má právo od něj kdykoli odstoupit.

V Lucemburku, 9. července 2008.

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

evropský veřejný ochránce práv

Philippe MAYSTADT

prezident Evropské investiční banky

---

(1)  Podle čl. 2 odst. 4 statutu evropského veřejného ochránce práv musí stížnosti „předcházet vhodné administrativní kroky uplatněné u dotyčných orgánů a institucí“.

1

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/3

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. září 2008

(2008/C 244/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,469 |
| JPY | japonský jen | 155,57 |
| DKK | dánská koruna | 7,4599 |
| GBP | britská libra | 0,79235 |
| SEK | švédská koruna | 9,6435 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5951 |
| ISK | islandská koruna | 139,91 |
| NOK | norská koruna | 8,259 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,329 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 241,34 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7083 |
| PLN | polský zlotý | 3,3266 |
| RON | rumunský lei | 3,6755 |
| SKK | slovenská koruna | 30,3 |
| TRY | turecká lira | 1,8266 |
| AUD | australský dolar | 1,7558 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5205 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,4051 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,1489 |
| SGD | singapurský dolar | 2,088 |
| KRW | jihokorejský won | 1 694,49 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,0385 |
| CNY | čínský juan | 10,024 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,111 |
| IDR | indonéská rupie | 13 713,12 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0277 |
| PHP | filipínské peso | 68,01 |
| RUB | ruský rubl | 36,714 |
| THB | thajský baht | 49,953 |
| BRL | brazilský real | 2,7024 |
| MXN | mexické peso | 15,8108 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,469

JPY

japonský jen

155,57

DKK

dánská koruna

7,4599

GBP

britská libra

0,79235

SEK

švédská koruna

9,6435

CHF

švýcarský frank

1,5951

ISK

islandská koruna

139,91

NOK

norská koruna

8,259

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,329

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

241,34

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7083

PLN

polský zlotý

3,3266

RON

rumunský lei

3,6755

SKK

slovenská koruna

30,3

TRY

turecká lira

1,8266

AUD

australský dolar

1,7558

CAD

kanadský dolar

1,5205

HKD

hongkongský dolar

11,4051

NZD

novozélandský dolar

2,1489

SGD

singapurský dolar

2,088

KRW

jihokorejský won

1 694,49

ZAR

jihoafrický rand

12,0385

CNY

čínský juan

10,024

HRK

chorvatská kuna

7,111

IDR

indonéská rupie

13 713,12

MYR

malajsijský ringgit

5,0277

PHP

filipínské peso

68,01

RUB

ruský rubl

36,714

THB

thajský baht

49,953

BRL

brazilský real

2,7024

MXN

mexické peso

15,8108

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/4

---

ZPRÁVA KOMISE

Bezpečnost letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (Zpráva o uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 244/03)

1.   ÚVOD

Již od svého zahájení pod záštitou Evropské konference pro civilní letectví (ECAC) a Sdružených leteckých úřadů (JAA) v roce 1996 prokazuje program posuzování bezpečnosti zahraničních letadel (SAFA) stále více svou vůdčí úlohu v posilování bezpečnosti evropského, a samozřejmě i mezinárodního letectví, a to i navzdory zjevným omezením, která tento program provázejí, jako jsou lidské a technické zdroje a omezená povaha samotných prohlídek na odbavovací ploše, které jsou základem programu.

Evropské společenství (ES) program posuzování bezpečnosti zahraničních letadel od počátku plně podporovalo a aktivně se na něm podílelo svým členstvím v řídícím výboru SAFA i poskytováním finančních prostředků uvolněných pro Sdružené letecké úřady Evropskou komisí.

V rámci celkové strategie Společenství zaměřené na dosažení a udržení vysoké jednotné úrovně bezpečnosti civilního letectví v Evropě přijalo Společenství dne 21. dubna 2004 směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (1) – tzv. „směrnici SAFA“.

Závazky Společenství, které ze směrnice vyplývají, mohou členské státy do velké míry splnit svou účastí na programu posuzování bezpečnosti zahraničních letadel pod záštitou Evropské konference pro civilní letectví (ECAC) – řízení tohoto programu bylo svěřeno Sdruženým leteckým úřadům (JAA) – program však nebyl založen na závazných evropských právních předpisech, nýbrž na závazcích přijatých generálními řediteli účastnických členských států ECAC. Rozsah prohlídek „zahraničních“ letadel se vztahoval na ta letadla, která nejsou užívána ani provozována pod kontrolou příslušného orgánu státu, kde prohlídka probíhá.

Oproti „dobrovolné“ povaze jejich účasti na programu ECAC SAFA byla směrnicí 2004/36/ES stanovena členským státům Evropské unie (EU) jasná zákonná povinnost provádět prohlídky letadel třetích zemí, která přistávají na jejich letištích, a podílet se na shromažďování a výměně informací o uskutečněných prohlídkách na odbavovací ploše. „Letadlem třetí země“ se v tomto případě rozumí letadlo, které není užíváno ani provozováno pod kontrolou příslušného orgánu členského státu EU, přičemž směrnice současně nijak nezakazuje členským státům EU provádět prohlídky letadel z jiných členských států EU.

V článku 13 směrnice SAFA se Komisi ukládá, aby do 30. dubna 2008 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice. Dále se zde uvádí, že v případě potřeby má být zpráva Komise doprovázena návrhy na změnu této směrnice. Hlavním záměrem této zprávy je ukázat, nakolik se daří dosáhnout cíle této směrnice a do jaké míry uplatňování této směrnice přispívá k posílení bezpečnosti letectví v Evropě.

Aby byla tato diskuse vnímána v souvislostech, jsou v této zprávě rovněž popsány a zhodnoceny změny v řízení a rozvoji programu SAFA od roku 2004 a jejím cílem je ukázat, do jaké míry těmto změnám napomáhá zákonný rámec této směrnice. Tato kvantitativní a kvalitativní práce si vyžádala ucelený soupis opatření, která byla již přijata nebo jsou plánována v rámci legislativního programu Komise.

2.   PROVÁDĚNÍ

Právní aspekty

Ve směrnici 2004/36/ES byla členským státům poskytnuta dvouletá lhůta pro přijetí vnitrostátních opatření, jimiž mají být ustanovení směrnice provedena. Termín stanovený v článku 11 směrnice pro tehdejší EU-15 byl 30. duben 2006, ale deseti novým členským státům, jež přistoupily k EU dnem 1. května 2004, byla na provedení této směrnice stanovena přechodná období.

Jak patrno z níže uvedené tabulky 1, mnohé členské státy sice nepřijaly příslušná prováděcí opatření včas, ale až na dvě drobné výjimky nečinilo provádění ustanovení této směrnice členským státům větší problémy. Bylo to především důsledkem toho, že hlavní povinnosti obsažené ve směrnici byly z větší části již splněny díky účasti na programu ECAC SAFA.

Tabulka 1

Provedení členskými státy

| Členský stát | Termín provedení | Druh termínu | Zahájeno řízení v souvislosti s porušením práva z důvodu nesdělení | Současný stav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakousko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 27. 6. 2007 |
| Belgie | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Bulharsko | 1. 1. 2007 | Přechodné období | | |
| Kypr | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Česká republika | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 12. 10. 2006 |
| Dánsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 12. 10. 2006 |
| Irsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 11. 12. 2007 |
| Estonsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Finsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Francie | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 21. 3. 2007 |
| Německo | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 12. 10. 2006 |
| Řecko | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 17. 10. 2007 |
| Maďarsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 27. 6. 2007 |
| Itálie | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 31. 1. 2008 |
| Lotyšsko | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 12. 10. 2006 |
| Litva | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Lucembursko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Rozsudkem Evropského soudního dvora ze dne 1. 4. 2008 konstatováno nedostatečné provedení |
| Malta | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 27. 6. 2007 |
| Nizozemsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 12. 12. 2006 |
| Polsko (2) | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Případ se dosud vyhodnocuje (postoupeno Evropskému soudnímu dvoru 28. 11. 2007) |
| Portugalsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Rumunsko | 1. 1. 2007 | Řádný termín | | |
| Slovensko | 30. 4. 2006 | Přechodné období | | |
| Slovinsko | 30. 4. 2006 | Přechodné období | X | Věc uzavřena 12. 12. 2006 |
| Španělsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | | |
| Švédsko | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 12. 12. 2006 |
| Spojené království | 30. 4. 2006 | Řádný termín | X | Věc uzavřena 12. 10. 2006 |

Členský stát

Termín provedení

Druh termínu

Zahájeno řízení v souvislosti s porušením práva z důvodu nesdělení

Současný stav

Rakousko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 27. 6. 2007

Belgie

30. 4. 2006

Řádný termín

Bulharsko

1. 1. 2007

Přechodné období

Kypr

30. 4. 2006

Řádný termín

Česká republika

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 12. 10. 2006

Dánsko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 12. 10. 2006

Irsko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 11. 12. 2007

Estonsko

30. 4. 2006

Řádný termín

Finsko

30. 4. 2006

Řádný termín

Francie

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 21. 3. 2007

Německo

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 12. 10. 2006

Řecko

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 17. 10. 2007

Maďarsko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 27. 6. 2007

Itálie

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 31. 1. 2008

Lotyšsko

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 12. 10. 2006

Litva

30. 4. 2006

Řádný termín

Lucembursko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Rozsudkem Evropského soudního dvora ze dne 1. 4. 2008 konstatováno nedostatečné provedení

Malta

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 27. 6. 2007

Nizozemsko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 12. 12. 2006

Polsko (2)

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Případ se dosud vyhodnocuje (postoupeno Evropskému soudnímu dvoru 28. 11. 2007)

Portugalsko

30. 4. 2006

Řádný termín

Rumunsko

1. 1. 2007

Řádný termín

Slovensko

30. 4. 2006

Přechodné období

Slovinsko

30. 4. 2006

Přechodné období

X

Věc uzavřena 12. 12. 2006

Španělsko

30. 4. 2006

Řádný termín

Švédsko

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 12. 12. 2006

Spojené království

30. 4. 2006

Řádný termín

X

Věc uzavřena 12. 10. 2006

Provozní aspekty

Téměř ve všech členských státech počet provozovaných letů značně převyšuje kapacitu k provádění prohlídek. To znamená, že prohlídky SAFA na odbavovací ploše mohou být prováděny pouze namátkově. Doposud proto probíhají buď podle náhodného výběru, nebo na základě příslušných informací, přičemž by mohlo být stanoveno, že prohlídka (viz bod 5.2 níže) bude probíhat podle určitých kritérií – např. pravidelné analýzy databáze prováděné Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA) nebo doporučení vydaných Evropskou komisí či vnitrostátních politik a priorit.

3.   DOPADY SMĚRNICE

Za prvé a především byla směrnicí 2004/36/ES zavedena zákonná povinnost členských států provádět prohlídky letadel z třetích zemí, která používají letiště Společenství.

Za druhé směrnice zavedla jednotný přístup k účinnému prosazování mezinárodních bezpečnostních norem ve Společenství, a to prostřednictvím sjednocení pravidel a postupů uplatňovaných při prohlídkách na odbavovací ploše u letadel třetích zemí, která přistávají na letištích Společenství. V této souvislosti byly také vytvořeny lepší podmínky k vytvoření jednotné metodiky školení inspektorů a pracovníků, kteří se programu účastní, k dalšímu rozvoji postupů a návrhů na zdokonalení programu a jeho nástrojů a ke snadnějšímu podávání zpráv o získaných informacích.

Směrnice dále:

| — | rozhodně přispěla k výraznému nárůstu prohlídek SAFA na odbavovací ploše uskutečněných členskými státy v posledních letech (viz tabulka 2 níže); |
| --- | --- |

—

rozhodně přispěla k výraznému nárůstu prohlídek SAFA na odbavovací ploše uskutečněných členskými státy v posledních letech (viz tabulka 2 níže);

| — | podpořila a usnadnila výměnu informací souvisejících s bezpečností letectví mezi členskými zeměmi navzájem, Komisí, EASA, zahraničními orgány pro bezpečnost letectví a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

—

podpořila a usnadnila výměnu informací souvisejících s bezpečností letectví mezi členskými zeměmi navzájem, Komisí, EASA, zahraničními orgány pro bezpečnost letectví a mezinárodními organizacemi;

| — | je považována za stále účinnější nástroj, který odrazuje potenciálně nebezpečné provozovatele letadel uskutečňující lety do Společenství. |
| --- | --- |

—

je považována za stále účinnější nástroj, který odrazuje potenciálně nebezpečné provozovatele letadel uskutečňující lety do Společenství.

Řádné provádění směrnice mělo kromě toho také díky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (3) prokazatelně klíčový význam pro vytvoření seznamu leteckých dopravců, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, běžně nazývaného jako „černá listina“.

Po vstupu výše uvedeného nařízení v platnost začaly mít zprávy o prohlídkách SAFA na odbavovací ploše a záznamy o návazných opatřeních členských států skutečně zásadní význam, protože se staly hlavním kritériem při šetřeních vedoucích k návrhu na zařazení či přímo k definitivnímu zařazení některých dopravců na „černou listinu“ Společenství.

Tabulka 2

Počet prohlídek SAFA ročně podle zemí

Členské státy EU 2002–2007

| | | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Zpráv celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgique/België | 104 | 92 | 74 | 73 | 84 | 100 | 527 |
| 2 | България | | | | 7 | | | 7 |
| 3 | Česká republika | 32 | 28 | 18 | 39 | 40 | 24 | 181 |
| 4 | Danmark | 51 | 50 | 50 | 60 | 60 | 60 | 331 |
| 5 | Deutschland | 1 065 | 992 | 840 | 793 | 786 | 845 | 5 321 |
| 6 | Eesti | 10 | 6 | 11 | 18 | 30 | 31 | 106 |
| 7 | Éire/Ireland | 45 | 52 | 50 | 41 | 59 | 24 | 271 |
| 8 | Ελλάδα | 28 | 3 | 7 | 44 | 105 | 182 | 369 |
| 9 | España | 50 | 4 | 43 | 368 | 1 518 | 1 513 | 3 496 |
| 10 | France | 1 129 | 1 277 | 1 536 | 1 468 | 1 888 | 2 357 | 9 655 |
| 11 | Italia | | | 625 | 879 | 854 | 883 | 3 241 |
| 12 | Κύπρος/Kıbrıs | | | | | 2 | 9 | 11 |
| 13 | Latvija | | 4 | 2 | 3 | 2 | 21 | 32 |
| 14 | Lietuva | 3 | 1 | 7 | 21 | 24 | 14 | 70 |
| 15 | Luxembourg | 4 | | 4 | 15 | | 2 | 25 |
| 16 | Magyarország | 2 | 2 | 9 | 36 | 8 | 3 | 60 |
| 17 | Malta | | 4 | 9 | 13 | 10 | 9 | 45 |
| 18 | Nederland | 113 | 154 | 182 | 243 | 267 | 277 | 1 236 |
| 19 | Österreich | | | | | 42 | 243 | 285 |
| 20 | Polska | 60 | 25 | 111 | 141 | 115 | 135 | 587 |
| 21 | Portugal | | 9 | 35 | 100 | 39 | 22 | 205 |
| 22 | România | 28 | 40 | 35 | 108 | 104 | 133 | 448 |
| 23 | Slovenija | 5 | 8 | 6 | 8 | 8 | 18 | 53 |
| 24 | Slovensko | 12 | 7 | 4 | | 6 | 12 | 41 |
| 25 | Suomi/Finland | 24 | 7 | 51 | 56 | 113 | 125 | 376 |
| 26 | Sverige | 54 | 52 | 60 | 62 | 102 | 101 | 431 |
| 27 | United Kingdom | 194 | 213 | 224 | 197 | 251 | 233 | 1 312 |
| | Celkem | 3 013 | 3 030 | 3 993 | 4 793 | 6 517 | 7 376 | 28 722 |

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Zpráv celkem

1

Belgique/België

104

92

74

73

84

100

527

2

България

7

7

3

Česká republika

32

28

18

39

40

24

181

4

Danmark

51

50

50

60

60

60

331

5

Deutschland

1 065

992

840

793

786

845

5 321

6

Eesti

10

6

11

18

30

31

106

7

Éire/Ireland

45

52

50

41

59

24

271

8

Ελλάδα

28

3

7

44

105

182

369

9

España

50

4

43

368

1 518

1 513

3 496

10

France

1 129

1 277

1 536

1 468

1 888

2 357

9 655

11

Italia

625

879

854

883

3 241

12

Κύπρος/Kıbrıs

2

9

11

13

Latvija

4

2

3

2

21

32

14

Lietuva

3

1

7

21

24

14

70

15

Luxembourg

4

4

15

2

25

16

Magyarország

2

2

9

36

8

3

60

17

Malta

4

9

13

10

9

45

18

Nederland

113

154

182

243

267

277

1 236

19

Österreich

42

243

285

20

Polska

60

25

111

141

115

135

587

21

Portugal

9

35

100

39

22

205

22

România

28

40

35

108

104

133

448

23

Slovenija

5

8

6

8

8

18

53

24

Slovensko

12

7

4

6

12

41

25

Suomi/Finland

24

7

51

56

113

125

376

26

Sverige

54

52

60

62

102

101

431

27

United Kingdom

194

213

224

197

251

233

1 312

Celkem

3 013

3 030

3 993

4 793

6 517

7 376

28 722

4.   VÝKON PRAVOMOCÍ SPOLEČENSTVÍ A JEJICH PŘEVEDENÍ NA EASA

Na 125. zasedání generálních ředitelů ECAC jednaly členské státy ECAC o budoucnosti programu SAFA a dohodly se na zásadě jeho převedení na instituce Společenství (tj. na Evropskou komisi a EASA), přičemž zdůraznily potřebu zachovat celoevropský rozměr tohoto programu a vytvořit za tím účelem mechanismus, který umožní, aby se na programu mohly i nadále podílet účastnické státy ECAC, které nejsou členy EU.

Prvním konkrétním krokem tímto směrem bylo přijetí (prostřednictvím postupu projednávání ve výborech v souladu s článkem 8 směrnice 2004/36/ES) nařízení Komise (ES) č. 768/2006 (4). Tímto nařízením se stanovilo, že úlohy související s programem SAFA (jež doposud uskutečňovaly úřady JAA), které zahrnují především odpovědnost za správu databáze SAFA – páteř celého programu – a další doplňkové činnosti zaměřené na prosazení společných norem při provádění prohlídek na odbavovací ploše a souvisejících školicích činnostech, budou převedeny na EASA.

Toto převedení bylo postupně uskutečňováno v průběhu roku 2006 a ke konci téhož roku bylo zcela dokončeno. Komise vyslovuje své uspokojení nad koordinací hladkého průběhu převedení agendy mezi oběma subjekty, což má o to větší význam, uvědomíme-li si, jaké praktické, technické a logistické překážky bylo nutné překonat při co nejmenším narušení celkové kontinuity systému SAFA.

4.1   1. leden 2007 – SAFA program Evropského společenství

Od 1. ledna 2007 byla tedy plná odpovědnost za řízení a další rozvoj programu Evropského společenství (ES) SAFA svěřena Evropské komisi, které je nápomocna Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA).

Pokračující účast účastnických států ECAC, které nejsou členy EU, a tedy celoevropský rozměr tohoto programu byly zajištěny podpisem pracovní dohody mezi každým jednotlivým účastnickým státem ECAC, který není členem EU, a EASA o shromažďování a výměně informací souvisejících s bezpečností letadel, která používají letiště Společenství a letiště na území daného státu.

Program ES SAFA, zahrnující EU-27, má dnes tedy celkem 42 účastnických států: Albánie, Arménie, Ázerbajdžán, Belgie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Gruzie, Chorvatsko, Irsko, Island, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Moldavská republika, Monako, Německo, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Srbsko, Španělsko, Švédsko, Švýcarsko, Turecko a Ukrajina.

Podobně jako za jeho předchůdce ECAC/JAA spočívá hlavní zásada programu ES SAFA v tom, že v každém účastnickém státě SAFA může být letadlo („letadlo třetí země“ ve státech EU a „zahraniční letadlo“ ve státech ECAC, které nejsou členy EU) podrobeno prohlídce na odbavovací ploše. Tyto prohlídky se zaměřují hlavně na doklady a příručky týkající se letadla, povolení pro letové posádky, navenek patrný stav letadla a stav povinného bezpečnostního vybavení kabiny. Referenční údaje pro tyto prohlídky jsou obsaženy v normách Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), přílohách 1 (způsobilost leteckého personálu), 6 (provoz letadla) a 8 (letová způsobilost letadla). Prohlídky probíhají podle jednotného postupu, který používají všechny účastnické státy. Jejich výsledek se zaznamenává ve zprávách, které mají rovněž společný formát. V případě významných závad je kontaktován provozovatel a příslušný letecký úřad (státu provozovatele nebo státu zápisu letadla do rejstříku), aby bylo rozhodnuto o nápravných opatřeních nejen ve vztahu ke kontrolovanému letadlu, nýbrž i ve vztahu k jiným letadlům, kterých se situace může týkat v případě závady obecné povahy. Veškeré údaje ze zpráv a doplňkové informace (například seznam opatření přijatých a dokončených po prohlídce) jsou shromažďovány v centralizované počítačové databázi, jejímž zřizovatelem a správcem je EASA v Německu, v Kolíně nad Rýnem.

Hlavní rysy programu ES SAFA lze shrnout do následujících bodů:

| — | uplatňuje ho všech 42 účastnických států SAFA po celé Evropě, |
| --- | --- |

—

uplatňuje ho všech 42 účastnických států SAFA po celé Evropě,

| — | široká dostupnost výsledků prohlídek prostřednictvím centralizované databáze, |
| --- | --- |

—

široká dostupnost výsledků prohlídek prostřednictvím centralizované databáze,

| — | přístup „zdola nahoru“ – program se odvíjí od prohlídek letadel na odbavovací ploše, |
| --- | --- |

—

přístup „zdola nahoru“ – program se odvíjí od prohlídek letadel na odbavovací ploše,

| — | nedílnou součástí je kontrola souladu s normami ICAO, které jsou s mezinárodní platností závazné pro všechna kontrolovaná letadla. |
| --- | --- |

—

nedílnou součástí je kontrola souladu s normami ICAO, které jsou s mezinárodní platností závazné pro všechna kontrolovaná letadla.

Provozní struktura

V souladu se směrnicí 2004/36/ES a jejím prováděcím nařízením (ES) č. 768/2006/ES tvoří provozní strukturu programu dva hlavní orgány:

| — | Výbor pro leteckou bezpečnost zřízený nařízením Rady (EHS) č. 3922/91: první operační složka, o kterou se Komise opírá při přijetí harmonizovaných prováděcích opatření ke směrnici 2004/36/ES a která se zaměřuje na zvyšování účinnosti programu ES SAFA, zejména režimu prohlídek a podávání zpráv podle článků 8 a 12 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

—

Výbor pro leteckou bezpečnost zřízený nařízením Rady (EHS) č. 3922/91: první operační složka, o kterou se Komise opírá při přijetí harmonizovaných prováděcích opatření ke směrnici 2004/36/ES a která se zaměřuje na zvyšování účinnosti programu ES SAFA, zejména režimu prohlídek a podávání zpráv podle článků 8 a 12 uvedené směrnice.

| — | EASA: druhá operační složka, která v souladu s nařízením (ES) č. 768/2006 jednak plní provozní úkoly související s databází, jednak předkládá Komisi a Výboru pro leteckou bezpečnost návrhy na další zdokonalování a rozvoj programu ES SAFA a aktuální analýzu údajů ze zpráv vkládaných do databáze, prováděnou s použitím příslušných analytických nástrojů. |
| --- | --- |

—

EASA: druhá operační složka, která v souladu s nařízením (ES) č. 768/2006 jednak plní provozní úkoly související s databází, jednak předkládá Komisi a Výboru pro leteckou bezpečnost návrhy na další zdokonalování a rozvoj programu ES SAFA a aktuální analýzu údajů ze zpráv vkládaných do databáze, prováděnou s použitím příslušných analytických nástrojů.

Komise dále – pod záštitou Výboru pro leteckou bezpečnost – zřídila Evropskou řídící skupinu pro SAFA (ESSG), kterou tvoří představitelé všech 42 účastnických států. Tato skupina sdružuje odborníky z jednotlivých účastnických zemí, kteří na žádost Komise a/nebo Výboru pro leteckou bezpečnost vykonávají úlohu poradců, kromě toho však také slouží jako velmi důležitý komunikační kanál mezi Společenstvím a účastnickými státy, které nejsou členy EU, což ještě více zdůrazňuje závazek deklarovaný Komisí – zachovat a ještě více posílit celoevropský rozměr tohoto programu.

5.   POSÍLENÍ PROGRAMU ES SAFA

Vzhledem ke zkušenostem získaným po vstupu směrnice 2004/36/ES v platnost, vzhledem k neoddělitelnému spojení této směrnice s nařízením o „černé listině“ (nařízení (ES) č. 2111/2005) a vzhledem k převedení celého programu SAFA pod pravomoc Společenství – což se v době přijetí směrnice nepředpokládalo – bylo Komisi okamžitě jasné, že stávající ustanovení výše uvedené směrnice vyžadují urychlený přezkum, aby bylo zajištěno hladké fungování a další rozvoj programu.

V průběhu roku 2007 proto Komise předložila dva návrhy nových legislativních nástrojů, z nichž první se týká postupů při provádění prohlídek na odbavovací ploše a druhý se zaměřuje na stanovení priorit pro prohlídky uskutečňované členskými státy (viz body 5.1 a 5.2 níže). Po rozsáhlém projednání ve Výboru pro leteckou bezpečnost a kontrole konečného znění Evropským parlamentem Komise tyto nové legislativní nástroje dne 16. dubna 2008 přijala (5).

Další možná zlepšení a budoucí vývoj programu jsou vysvětleny níže v bodech 5.3 a 5.4.

5.1   Směrnice Komise, kterou se mění příloha II směrnice 2004/36/ES

V původním znění obsahovala příloha II směrnice 2004/36/ES jen velmi obecná kritéria, jež vyznačovala široký rámec pro ucelenější soubor postupů při provádění prohlídek na odbavovací ploše a následném podávání zpráv účastnickými státy.

Vzhledem k tomu, že výsledkům prohlídek na odbavovací ploše prováděným v rámci programu SAFA je přikládán zvýšený význam, protože Komise tyto výsledky považuje při rozhodování o zařazení dopravců na „černou listinu“ Společenství za důležité kritérium, začalo se i z tohoto hlediska jevit jako nezbytné provést v uvedené příloze změny, které zajistí právní základ (a vynutitelnost) základních prvků, na nichž jsou postupy uplatňované při harmonizovaném provádění prohlídek na odbavovací ploše a při podávání zpráv o těchto prohlídkách členskými státy vybudovány. V této souvislosti reaguje pozměněná příloha směrnice na několik potřeb, jež byly zjištěny v předchozích měsících, a sice na

| 1) | nutnost začlenit do přílohy základní prvky příručky o postupech při prohlídkách ES SAFA na odbavovací ploše, přičemž je třeba se striktně omezit na ustanovení, jež mají být pro členské státy povinná (tím, že budou začleněna do přílohy II směrnice); zajistit, aby byly použitelné i pro účastnické státy, které nejsou členy EU, prostřednictvím jejich pracovních dohod s EASA. Tyto základní prvky se týkají:






  — | kvalifikačních kritérií a požadavků na odbornou přípravu inspektorů SAFA, |
| --- | --- | --- |

1)

nutnost začlenit do přílohy základní prvky příručky o postupech při prohlídkách ES SAFA na odbavovací ploše, přičemž je třeba se striktně omezit na ustanovení, jež mají být pro členské státy povinná (tím, že budou začleněna do přílohy II směrnice); zajistit, aby byly použitelné i pro účastnické státy, které nejsou členy EU, prostřednictvím jejich pracovních dohod s EASA. Tyto základní prvky se týkají:

—

kvalifikačních kritérií a požadavků na odbornou přípravu inspektorů SAFA,

| — | příslušných bezpečnostních norem, které mají v programu ES SAFA ústřední význam, |
| --- | --- |

—

příslušných bezpečnostních norem, které mají v programu ES SAFA ústřední význam,

| — | postupů při prohlídkách, |
| --- | --- |

—

postupů při prohlídkách,

| — | rozdělení zjištění do kategorií, |
| --- | --- |

—

rozdělení zjištění do kategorií,

| — | návazných opatření, která je třeba učinit na základě různých možných výsledků prohlídky na odbavovací ploše. |
| --- | --- |

—

návazných opatření, která je třeba učinit na základě různých možných výsledků prohlídky na odbavovací ploše.

| 2) | nutnost nahradit „kontrolní seznam SAFA“, který byl součástí původní přílohy, nynějšími „postupy SAFA“ v nejaktuálnější verzi; |
| --- | --- |

2)

nutnost nahradit „kontrolní seznam SAFA“, který byl součástí původní přílohy, nynějšími „postupy SAFA“ v nejaktuálnější verzi;

| 3) | nutnost zvláštního ustanovení, jímž bude všem účastnickým státům uloženo dodržovat termín pro ukládání zpráv o prohlídkách na odbavovací ploše do centralizované databáze nejpozději do 15 pracovních dnů po datu prohlídky, což umožní zvýšit přesnost a význam analýzy uložených zpráv, kterou pravidelně provádí EASA; |
| --- | --- |

3)

nutnost zvláštního ustanovení, jímž bude všem účastnickým státům uloženo dodržovat termín pro ukládání zpráv o prohlídkách na odbavovací ploše do centralizované databáze nejpozději do 15 pracovních dnů po datu prohlídky, což umožní zvýšit přesnost a význam analýzy uložených zpráv, kterou pravidelně provádí EASA;

| 4) | nutnost vytvořit standardní doklad o prohlídce, jehož část je při prohlídce předána příslušnému členu posádky kontrolovaného letadla, který ji potvrdí svým podpisem; |
| --- | --- |

4)

nutnost vytvořit standardní doklad o prohlídce, jehož část je při prohlídce předána příslušnému členu posádky kontrolovaného letadla, který ji potvrdí svým podpisem;

| 5) | nutnost provést formulační změny v některých částech původního textu v zájmu větší jasnosti a srozumitelnosti přílohy. |
| --- | --- |

5)

nutnost provést formulační změny v některých částech původního textu v zájmu větší jasnosti a srozumitelnosti přílohy.

V pozměněné příloze se EASA zavazuje vypracovat k těmto základním prvkům pokyny, jimiž se členské státy budou řídit. EASA pro tyto účely vypracuje transparentní postup pro konzultování členských států vycházející z dostupných odborných zkušeností leteckých regulačních orgánů členských států a podle potřeby zapojí do přípravy vhodné odborníky dotčených zúčastněných stran. Za tímto účelem může zřídit pracovní skupinu.

5.2   Nařízení Komise, kterým se provádí směrnice 2004/36/ES, pokud jde o stanovení priorit pro prohlídky na odbavovací ploše u letadel, která používají letiště Společenství

Komise znovu vyjádřila své předsevzetí využívat co možná nejlépe všechny jí dostupné nástroje pro shromažďování informací souvisejících s bezpečností letectví, aby tak co nejvíce zvýšila účinnost omezených prostředků dostupných v rámci programu ES SAFA. V tomto ohledu zmocňuje toto opatření Komisi k tomu, aby vznesla formální žádost o „kvalitativní zaměření“ se stanovením priorit ohledně množství prohlídek na odbavovací ploše, jimž mají být v jednotlivých členských státech, které tyto prohlídky provádějí, podrobeny určité subjekty, u nichž bylo na základě souboru kritérií (stanoveného tímto nařízením) zjištěno, že mohou potenciálně vykazovat bezpečnostní nedostatky.

Komise se domnívá, že toto opatření by mělo podstatně přispět k lepšímu využití namátkové povahy SAFA na odbavovací ploše tím, že pomůže lépe zjišťovat potenciálně rizikové subjekty a umožní shromažďovat o takových subjektech další informace; může také vést k tomu, že případy předkládané Komisi k rozhodnutí podle nařízení (ES) č. 2111/2005 o „černé listině“ budou ještě lépe podloženy.

5.3   Kvantitativní zaměření

Při zpětném pohledu na tabulku 2 (viz str. 7 výše) je patrné, že celkový počet prohlídek SAFA na odbavovací ploše, které se ve Společenství provádějí, se od roku 2001 zvýšil více než na dvojnásobek, stejně patrné jsou však i velké rozdíly v počtu prohlídek na odbavovací ploše uskutečněných jednotlivými členskými státy.

Komise si je plně vědoma, že stejně velké rozdíly mnohdy existují, i pokud jde o lidské a materiální zdroje, které mají jednotlivé členské státy k dispozici, zároveň se však domnívá, že bez ohledu na zdroje, jimiž disponují, se u mnoha členských států výsledky vyjádřené počtem prohlídek uskutečněných za rok pohybují na hranici přijatelnosti. Porovnáme-li členské státy mezi sebou navzájem, týká se to:

| — | počtu skutečně provedených prohlídek jako takového, |
| --- | --- |

—

počtu skutečně provedených prohlídek jako takového,

| — | počtu provedených prohlídek v porovnání s objemem provozu (počtem příletů a odletů) v každém jednotlivém členském státě. |
| --- | --- |

—

počtu provedených prohlídek v porovnání s objemem provozu (počtem příletů a odletů) v každém jednotlivém členském státě.

V této souvislosti Komise znovu opakuje, že tento stav je třeba zlepšit. Komise i nadále zkoumá s EASA a členskými státy možnost zavedení minimálního počtu prohlídek, jež by každý členský stát ročně prováděl, samozřejmě na základě rozličných parametrů, jako je počet letů, mezinárodních letišť, intenzita kontrol provedených k dřívějšímu datu v jiných členských státech atd.

5.4   Rozšíření pravomocí EASA – nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

Dne 20. února 2008 Rada a Evropský parlament přijaly nařízení (ES) č. 216/2008 (6) o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (dále jen „nařízení EASA“). V souladu s jeho ustanoveními dojde k nahrazení směrnice 2004/36/ES (a s ní souvisejících prováděcích předpisů) souborem pravidel, která byla přijata v rámci nařízení EASA, a to následujícím způsobem:

| | V článku 10 tohoto nařízení – které vstoupilo v platnost dne 8. dubna 2008 – se stanoví opatření, která doposud upravovala směrnice 2004/36/ES. V čl. 10 odst. 5 se dále stanoví, že prováděcí opatření vztahující se k tomuto článku mohou být přijata postupem projednávání ve výborech („... regulativním postupem s kontrolou podle čl. 65 odst. 4“ tohoto nařízení). |
| --- | --- |

V článku 10 tohoto nařízení – které vstoupilo v platnost dne 8. dubna 2008 – se stanoví opatření, která doposud upravovala směrnice 2004/36/ES. V čl. 10 odst. 5 se dále stanoví, že prováděcí opatření vztahující se k tomuto článku mohou být přijata postupem projednávání ve výborech („... regulativním postupem s kontrolou podle čl. 65 odst. 4“ tohoto nařízení).

| | V článku 69 nařízení se také stanoví, že směrnice 2004/36/ES bude zrušena od data vstupu v platnost prováděcích opatření uvedených v čl. 10 odst. 5 tohoto nařízení, aniž jsou dotčena prováděcí pravidla uvedená v čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

V článku 69 nařízení se také stanoví, že směrnice 2004/36/ES bude zrušena od data vstupu v platnost prováděcích opatření uvedených v čl. 10 odst. 5 tohoto nařízení, aniž jsou dotčena prováděcí pravidla uvedená v čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení.

A konečně zásady obsažené v článku 10 se použijí od dat uvedených v příslušných prováděcích pravidlech k tomuto článku, v každém případě však nejpozději od 8. dubna 2012.

6.   SOUHRNNÁ ZPRÁVA SAFA (7)

V čl. 6 odst. 2 směrnice 2004/36/ES se stanoví, že Komise každoročně zveřejní zprávu v podobě souhrnných informací, která je dostupná veřejnosti a zúčastněným subjektům v odvětví a která obsahuje analýzu všech informací získaných ze zpráv o prohlídkách na odbavovací ploše uskutečněných u letadel, která používají letiště Společenství. Taková analýza by měla být jednoduchá a snadno srozumitelná a měla by uvádět, zda pro cestující leteckou dopravou existuje zvýšené bezpečnostní riziko. Zdroj informací by měl být v této analýze chráněn před možností identifikace.

V této souvislosti Komise v únoru 2008 přijala a zveřejnila první souhrnnou zprávu, která přinesla analýzu výsledků prohlídek na odbavovací ploše, jež byly uskutečněny v období od 30. dubna 2006 do 31. prosince 2006. V průběhu roku 2008 (a stejně tak i v dalších letech) bude již taková zpráva vydána za celý rok, takže bude zahrnovat období od 1. ledna do 31. prosince 2007 – první celoroční zpráva od převedení odpovědnosti za řízení a rozvoj programu SAFA z ECAC a JAA pod pravomoc Společenství.

Komise se domnívá, že v zájmu větší transparentnosti a odpovědnosti všech činitelů, kteří jsou do tohoto programu zapojeni a na něž tento dokument odkazuje, a stejně tak i s ohledem na Evropský parlament a veřejné mínění vůbec by omezení stanovená v čl. 6 odst. 2 směrnice 2004/36/ES měla být zmírněna, aby v uvedených výročních zprávách bylo možné poskytovat přesnější informace o zajištění bezpečnosti ze strany různých zúčastněných činitelů.

7.   ZÁVĚRY

Ze zkušenosti s dosavadními prohlídkami SAFA provedených v posledních letech je patrné, že tyto prohlídky jsou všeobecným ukazatelem bezpečnosti zahraničních provozovatelů. Tento ukazatel je však omezen, a to v tom smyslu, že nepodává úplný obraz o bezpečnosti určitého konkrétního letadla či provozovatele. To je způsobeno tím, že určité oblasti je obtížné během prohlídky posoudit (např. řízení a školení leteckého personálu, stav plné letové způsobilosti apod.), protože čas určený k prohlídce je omezený a omezená je v důsledku toho i podrobnost prohlídky.

Úplné hodnocení určitého letadla nebo provozovatele je možné pouze trvalým dohledem ze strany odpovědného leteckého úřadu (státu provozovatele nebo státu zápisu letadla do rejstříku). Údaje zjištěné v rámci programu ES SAFA jsou tedy skutečně velmi užitečné:

| — | především jako výstražný nástroj, který pomáhá odhalit možné negativní tendence v oblasti bezpečnosti a který zejména tam, kde dochází k častým a/nebo opakovaným zjištěním u jednoho určitého provozovatele, je velmi dobrým ukazatelem možných strukturálních nedostatků, a to jak co se týče řízení kontroly kvality ze strany provozovatele, tak i úrovně bezpečnostního dohledu vykonávaného odpovědnými vnitrostátními orgány civilního letectví ve státě, kde bylo provozovateli vydáno osvědčení; podobné negativní trendy mohou být zjištěny také u určitých typů letadel, |
| --- | --- |

—

především jako výstražný nástroj, který pomáhá odhalit možné negativní tendence v oblasti bezpečnosti a který zejména tam, kde dochází k častým a/nebo opakovaným zjištěním u jednoho určitého provozovatele, je velmi dobrým ukazatelem možných strukturálních nedostatků, a to jak co se týče řízení kontroly kvality ze strany provozovatele, tak i úrovně bezpečnostního dohledu vykonávaného odpovědnými vnitrostátními orgány civilního letectví ve státě, kde bylo provozovateli vydáno osvědčení; podobné negativní trendy mohou být zjištěny také u určitých typů letadel,

| — | bezprostředně v reálném čase mohou prohlídky SAFA přispět k bezpečnému provozu určitého letadla, které bylo zkontrolováno, tím, že podnítí kontrolní orgány k zajištění okamžitého přijetí nápravných kroků před jakýmkoli dalším provozem tohoto letadla. |
| --- | --- |

—

bezprostředně v reálném čase mohou prohlídky SAFA přispět k bezpečnému provozu určitého letadla, které bylo zkontrolováno, tím, že podnítí kontrolní orgány k zajištění okamžitého přijetí nápravných kroků před jakýmkoli dalším provozem tohoto letadla.

Informace ze všech provedených prohlídek jsou sdíleny, a přispívají tak k úplnějšímu přehledu o určitém letadle, typu letadla, provozovateli nebo všech provozovatelích z určitého státu. Centralizovaná databáze SAFA je proto velmi užitečná, neboť napomáhá rychlému toku takových informací do všech států podílejících se na programu ES SAFA.

Význam prohlídek SAFA navíc od doby, kdy vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 2111/2005 („černá listina ES“), ještě vzrostl, protože začaly platit jako jedno z kritérií, jež bere Komise v úvahu při rozhodování o zařazení dopravců do tohoto seznamu. Tak tomu bylo již při sestavování prvního seznamu Společenství v březnu roku 2006 i při jeho pozdějších pravidelných aktualizacích.

Shrneme-li závěry této zprávy, lze říci, že:

| — | Směrnicí 2004/36/ES byl ve Společenství zaveden povinný rámec pro pravidelné prohlídky na odbavovací ploše u letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství, a zároveň byly položeny základy jednotné metodiky, která se týká provádění těchto prohlídek, podávání zpráv, návazných opatřeních a výměny informací mezi členskými státy, Komisí a EASA. |
| --- | --- |

—

Směrnicí 2004/36/ES byl ve Společenství zaveden povinný rámec pro pravidelné prohlídky na odbavovací ploše u letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství, a zároveň byly položeny základy jednotné metodiky, která se týká provádění těchto prohlídek, podávání zpráv, návazných opatřeních a výměny informací mezi členskými státy, Komisí a EASA.

| — | Až na drobné výjimky nečiní provádění a uplatňování této směrnice členským státům větší problémy. |
| --- | --- |

—

Až na drobné výjimky nečiní provádění a uplatňování této směrnice členským státům větší problémy.

| — | Rozhodnutí o převedení řízení a rozvoje celého programu ECAC/JAA SAFA pod pravomoc Společenství vyvolalo naléhavou potřebu přijmout právní předpisy k doplnění této směrnice; tyto předpisy byly včas přijaty, a umožnily tak hladký průběh převedení programu. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí o převedení řízení a rozvoje celého programu ECAC/JAA SAFA pod pravomoc Společenství vyvolalo naléhavou potřebu přijmout právní předpisy k doplnění této směrnice; tyto předpisy byly včas přijaty, a umožnily tak hladký průběh převedení programu.

| — | Základní prvky rámce Společenství pro prohlídky na odbavovací ploše se v důsledku změny přílohy 2 této směrnice staly právně závaznými, což mělo za následek jejich harmonizaci ve všech členských státech i v 15 dalších účastnických státech SAFA. Toto opatření by mělo zlepšit celkovou kvalitu zpráv o prohlídkách na odbavovací ploše, což je důležité zejména s ohledem na šetření, která souvisejí s „černou listinou“ Společenství pro letecké dopravce zavedenou podle nařízení (ES) č. 2111/2005. |
| --- | --- |

—

Základní prvky rámce Společenství pro prohlídky na odbavovací ploše se v důsledku změny přílohy 2 této směrnice staly právně závaznými, což mělo za následek jejich harmonizaci ve všech členských státech i v 15 dalších účastnických státech SAFA. Toto opatření by mělo zlepšit celkovou kvalitu zpráv o prohlídkách na odbavovací ploše, což je důležité zejména s ohledem na šetření, která souvisejí s „černou listinou“ Společenství pro letecké dopravce zavedenou podle nařízení (ES) č. 2111/2005.

| — | Byly přijaty prováděcí právní předpisy, jimiž se stanoví pravidla a kritéria pro vytyčení priorit při prohlídkách na odbavovací ploše vztahujících se na konkrétní subjekty, u kterých může být podle stanovených kritérií zjištěno, že představují potenciální hrozbu pro bezpečnost letectví. |
| --- | --- |

—

Byly přijaty prováděcí právní předpisy, jimiž se stanoví pravidla a kritéria pro vytyčení priorit při prohlídkách na odbavovací ploše vztahujících se na konkrétní subjekty, u kterých může být podle stanovených kritérií zjištěno, že představují potenciální hrozbu pro bezpečnost letectví.

| — | Celkový počet prohlídek SAFA na odbavovací ploše se od roku 2001 zvýšil na více než dvojnásobek, přesto však existují velké rozdíly v počtu prohlídek na odbavovací ploše prováděných jednotlivými členské státy. Komise proto zkoumá, zda by bylo možné zavést minimální počet prohlídek, které jednotlivé členské státy mají provést. |
| --- | --- |

—

Celkový počet prohlídek SAFA na odbavovací ploše se od roku 2001 zvýšil na více než dvojnásobek, přesto však existují velké rozdíly v počtu prohlídek na odbavovací ploše prováděných jednotlivými členské státy. Komise proto zkoumá, zda by bylo možné zavést minimální počet prohlídek, které jednotlivé členské státy mají provést.

| — | Na základě nařízení (ES) č. 216/2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví má být směrnice 2004/36/ES posléze – nejpozději do 8. dubna 2012 – zrušena s tím, že ji postupně nahradí ustanovení článku 10 uvedeného nařízení a následná prováděcí pravidla podle čl. 10 odst. 5. V této souvislosti se předpokládá, že povinnosti EASA pokud jde o řízení a další rozvoj tohoto programu, značně vzrostou. |
| --- | --- |

—

Na základě nařízení (ES) č. 216/2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví má být směrnice 2004/36/ES posléze – nejpozději do 8. dubna 2012 – zrušena s tím, že ji postupně nahradí ustanovení článku 10 uvedeného nařízení a následná prováděcí pravidla podle čl. 10 odst. 5. V této souvislosti se předpokládá, že povinnosti EASA pokud jde o řízení a další rozvoj tohoto programu, značně vzrostou.

---

(1)  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 76.

(2)  Polsko dne 13. března 2008 sdělilo, že přijalo soubor revidovaných prováděcích opatření, jež nyní vyhodnocuje právní služba Komise.

(3)  Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 15.

(4)  Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 16.

(5)  Úř. věst. L 109, 19.4.2008, s. 7 a 17.

(6)  Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1.

(7)  Úř. věst. C 42, 15.2.2008, s. 1.

---

Evropská obranná agentura

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/12

---

Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2007

(2008/C 244/04)

Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:

http://www.eda.europa.eu/finance.aspx

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Smíšený výbor EHP

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/13

---

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, pro která byly splněny ústavní požadavky podle článku 103 Dohody o EHP

(2008/C 244/05)

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvádějí od března 2000 v poznámce pod čarou, zda jejich datum vstupu v platnost závisí na splnění ústavních požadavků některou ze smluvních stran. Takové požadavky byly oznámeny k níže uvedeným rozhodnutím. Dotčené smluvní strany nyní informovaly ostatní smluvní strany o dokončení svých vnitřních postupů. Data vstupu v platnost jednotlivých rozhodnutí jsou uvedena níže.

| Rozhodnutí číslo | Datum přijetí | Referenční údaj zveřejnění | Integrované právní akty | Datum vstupu v platnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 082/2004 | 8. 6. 2004 | 25. 11. 2004
  Úř. věst. L 349, s. 39
  Dodatek č. 59, s. 15 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) | 1. 2. 2006 |
| 014/2005 | 8. 2. 2005 | 23. 6. 2005
  Úř. věst. L 161, s. 33
  Dodatek č. 32, s. 19 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004, o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení | 1. 4. 2007 |
| 023/2005 | 8. 2. 2005 | 23. 6. 2005
  Úř. věst. L 161, s. 52
  Dodatek č. 32, s. 30 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí | 19. 5. 2005 |
| 031/2005 | 11. 3. 2005 | 28. 7. 2005
  Úř. věst. L 198, s. 20
  Dodatek č. 38, s. 13 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES ze dne 31. března 2004 o měřících přístrojích | 1. 9. 2006 |
| 064/2005 | 29. 4. 2005 | 15. 9. 2005
  Úř. věst. L 239, s. 48
  Dodatek č. 46, s. 30 | Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech, úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů | 1. 1. 2007 |
| 065/2005 | 29. 4. 2005 | 15. 9. 2005
  Úř. věst. L 239, s. 50
  Dodatek č. 46, s. 31 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS | 1. 8. 2007 |
| 070/2005 | 29. 4. 2005 | 15. 9. 2005
  Úř. věst. L 239, s. 61
  Dodatek č. 46, s. 37 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí | 1. 8. 2007 |
| 102/2005 | 8. 7. 2005 | 24. 11. 2005
  Úř. věst. L 306, s. 34
  Dodatek č. 60, s. 21 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou | 1. 9. 2006 |
| 105/2005 | 8. 7. 2005 | 24. 11. 2005
  Úř. věst. L 306, s. 41
  Dodatek č. 60, s. 26 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru | 1. 9. 2006 |
| 120/2005 | 30. 9. 2005 | 22. 12. 2005
  Úř. věst. L 339, s. 26
  Dodatek č. 66, s. 15 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES | 1. 6. 2007 |
| 146/2005 | 2. 12. 2005 | 23. 2. 2006
  Úř. věst. L 53, s. 43
  Dodatek č. 10, s. 17 | Rozhodnutí Komise 2003/796/ES ze dne 11. listopadu 2003, kterým se zřizuje skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství.
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1228/2003 ze dne 26. června 2003 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES | 1. 6. 2007 |
| 152/2005 | 2. 12. 2005 | 23. 2. 2006
  Úř. věst. L 53, s. 53
  Dodatek č. 10, s. 24 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES ze dne 21. dubna 2004 o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství | 1. 3. 2007 |
| 003/2006 | 27. 1. 2006 | 30. 3. 2006
  Úř. věst. L 92, s. 22
  Dodatek č. 17, s. 4 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES ze dne 15. prosince 2004 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility a o zrušení směrnice 89/336/EHS | 1. 3. 2007 |
| 010/2006 | 27. 1. 2006 | 30. 3. 2006
  Úř. věst. L 92, s. 32
  Dodatek č. 17, s. 11 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě | 1. 12. 2006 |
| 017/2006 | 27. 1. 2006 | 30. 3. 2006
  Úř. věst. L 92, s. 46
  Dodatek č. 17, s. 22 | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 854/2005/ES ze dne 11. května 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií | 16. 5. 2006 |
| 034/2006 | 10. 3. 2006 | 1. 6. 2006
  Úř. věst. L 147, s. 51
  Dodatek č. 28, s. 20 | Nařízení Komise (ES) č. 884/2005 ze dne 10. června 2005, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti | 1. 4. 2007 |
| 041/2006 | 10. 3. 2006 | 1. 6. 2006
  Úř. věst. L 147, s. 64
  Dodatek č. 28, s. 28 | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC) | 8. 6. 2006 |
| 051/2006 | 28. 4. 2006 | 29. 6. 2006
  Úř. věst. L 175, s. 101
  Dodatek č. 34, s. 13 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách.
  Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů | 1. 1. 2007 |
| 059/2006 | 2. 6. 2006 | 7. 9. 2006
  Úř. věst. L 245, s. 5
  Dodatek č. 44, s. 5 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění a o změně směrnic Rady 73/239/EHS, 92/49/EHS, jakož i směrnic 98/78/ES a 2002/83/ES | 1. 6. 2007 |
| 064/2006 | 2. 6. 2006 | 7. 9. 2006
  Úř. věst. L 245, s. 13
  Dodatek č. 44, s. 11 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS | 1. 6. 2007 |
| 065/2006 | 2. 6. 2006 | 7. 9. 2006
  Úř. věst. L 245, s. 16
  Dodatek č. 44, s. 13 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů | 1. 4. 2007 |
| 067/2006 | 2. 6. 2006 | 7. 9. 2006
  Úř. věst. L 245, s. 18
  Dodatek č. 44, s. 15 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe.
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi.
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi.
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu | 1. 2. 2007 |
| 068/2006 | 2. 6. 2006 | 7. 9. 2006
  Úř. věst. L 245, s. 22
  Dodatek č. 44, s. 18 | Směrnice Komise 2005/51/ES ze dne 7. září 2005, kterou se mění příloha XX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a příloha VIII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES o veřejných zakázkách.
  Nařízení Komise (ES) č. 1564/2005 ze dne 7. září 2005, kterým se stanoví standardní formuláře pro zveřejňování oznámení v rámci postupů zadávání veřejných zakázek podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES.
  Rozhodnutí Komise 2005/15/ES ze dne 7. ledna 2005 o prováděcích pravidlech k postupu stanovenému v článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.
  Nařízení Komise (ES) č. 1874/2004 ze dne 28. října 2004, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby | 18. 4. 2007 |
| 081/2006 | 7. 7. 2006 | 19. 10. 2006
  Úř. věst. L 289, s. 12
  Dodatek č. 52, s. 11 | Směrnice Komise 2005/61/ES ze dne 30. září 2005, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/98/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost a oznamování závažných nežádoucích reakcí a událostí.
  Směrnice Komise 2005/62/ES ze dne 30. září 2005, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/98/ES, pokud jde o standardy a specifikace Společenství vztahující se k systému jakosti pro transfuzní zařízení | 1. 2. 2007 |
| 086/2006 | 7. 7. 2006 | 19. 10. 2006
  Úř. věst. L 289, s. 21
  Dodatek č. 52, s. 17 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/14/ES ze dne 11. května 2005, kterou se mění směrnice Rady 72/166/EHS, 84/5/EHS, 88/357/EHS a 90/232/EHS a směrnice 200/26/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel | 1. 3. 2008 |
| 087/2006 | 7. 7. 2006 | 19. 10. 2006
  Úř. věst. L 289, s. 23
  Dodatek č. 52, s. 19 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu | 1. 4. 2007 |
| 088/2006 | 7. 7. 2006 | 19. 10. 2006
  Úř. věst. L 289, s. 26
  Dodatek č. 52, s. 21 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi | 12. 4. 2007 |
| 092/2006 | 7. 7. 2006 | 19. 10. 2006
  Úř. věst. L 289, s. 33
  Dodatek č. 52, s. 26 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele | 1. 6. 2007 |
| 124/2006 | 22. 9. 2006 | 30. 11. 2006
  Úř. věst. L 333, s. 53
  Dodatek č. 60, s. 40 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (osmnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) | 1. 6. 2007 |
| 127/2006 | 22. 9. 2006 | 30. 11. 2006
  Úř. věst. L 333, s. 59
  Dodatek č. 60, s. 43 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností | 1. 6. 2007 |
| 136/2006 | 27. 10. 2006 | 21. 12. 2006
  Úř. věst. L 366, s. 79
  Dodatek č. 64, s. 8 | Nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1980/2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o definice a aktualizované definice.
  Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků.
  Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen | 1. 6. 2007 |
| 150/2006 | 8. 12. 2006 | 29. 3. 2007
  Úř. věst. L 89, s. 21
  Dodatek č. 15, s. 17 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/33/ES ze dne 26. května 2003 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se reklamy na tabákové výrobky a sponzorství souvisejícího s tabákovými výrobky | 1. 10. 2007 |
| 151/2006 | 8. 12. 2006 | 29. 3. 2007
  Úř. věst. L 89, s. 22
  Dodatek č. 15, s. 18 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS | 1. 10. 2007 |
| 153/2006 | 8. 12. 2006 | 29. 3. 2007
  Úř. věst. L 89, s. 25
  Dodatek č. 15, s. 20 | Nařízení Rady (ES) č. 1419/2006 ze dne 25. září 2006, kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 85 a 86 Smlouvy v námořní dopravě, a mění nařízení (ES) č. 1/2003, pokud jde o rozšíření jeho působnosti na kabotáž a trampovou dopravu | 1. 8. 2007 |
| 154/2006 | 8. 12. 2006 | 29. 3. 2007
  Úř. věst. L 89, s. 27
  Dodatek č. 15, s. 22 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS | 1. 5. 2008 |
| 021/2007 | 27. 4. 2007 | 9. 8. 2007
  Úř. věst. L 209, s. 38
  Dodatek č. 38, s. 26 | Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice.
  Nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice | 1. 6. 2008 |
| 023/2007 | 27. 4. 2007 | 9. 8. 2007
  Úř. věst. L 209, s. 42
  Dodatek č. 38, s. 28 | Nařízení Komise (ES) č. 851/2006 ze dne 9. června 2006, kterým se stanoví obsah jednotlivých položek účtové osnovy uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 1108/70 | 1. 7. 2007 |
| 050/2007 | 8. 6. 2007 | 11. 10. 2007
  Úř. věst. L 266, s. 8
  Dodatek č. 48, s. 6 | Rozhodnutí Komise 2006/891/ES ze dne 4. prosince 2006 o využívání informací připravených podle mezinárodně uznávaných účetních standardů emitenty cenných papírů ze třetích zemí | 1. 3. 2008 |
| 143/2007 | 26. 10. 2007 | 10. 4. 2008
  Úř. věst. L 100, s. 84
  Dodatek č. 19, s. 85 | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 717/2007 ze dne 27. června 2007 o roamingu ve veřejných mobilních telefonních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES | 22. 12. 2007 |
| 146/2007 | 26. 10. 2007 | 10. 4. 2008
  Úř. věst. L 100, s. 92
  Dodatek č. 19, s. 90 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES.
  Rozhodnutí Komise 2006/780/ES ze dne 13. listopadu 2006 o zabránění dvojímu započítávání snížení emisí skleníkových plynů v rámci systému obchodování s emisemi ve Společenství při projektových činnostech v rámci Kjótského protokolu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES.
  Rozhodnutí Komise 2004/156/ES ze dne 29. ledna 2004, kterým se stanoví pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES.
  Nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 ze dne 21. prosince 2004 o standardizovaném a bezpečném systému rejstříků podle směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady a rozhodnutí 280/2004/ES Evropského parlamentu a Rady.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/101/ES ze dne 27. října 2004, kterou se s ohledem na projektové mechanismy Kjótského protokolu mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství | 29. 12. 2007 |

Rozhodnutí číslo

Datum přijetí

Referenční údaj zveřejnění

Integrované právní akty

Datum vstupu v platnost

082/2004

8. 6. 2004

25. 11. 2004

Úř. věst. L 349, s. 39

Dodatek č. 59, s. 15

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ)

1. 2. 2006

014/2005

8. 2. 2005

23. 6. 2005

Úř. věst. L 161, s. 33

Dodatek č. 32, s. 19

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004, o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení

1. 4. 2007

023/2005

8. 2. 2005

23. 6. 2005

Úř. věst. L 161, s. 52

Dodatek č. 32, s. 30

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí

19. 5. 2005

031/2005

11. 3. 2005

28. 7. 2005

Úř. věst. L 198, s. 20

Dodatek č. 38, s. 13

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES ze dne 31. března 2004 o měřících přístrojích

1. 9. 2006

064/2005

29. 4. 2005

15. 9. 2005

Úř. věst. L 239, s. 48

Dodatek č. 46, s. 30

Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech, úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů

1. 1. 2007

065/2005

29. 4. 2005

15. 9. 2005

Úř. věst. L 239, s. 50

Dodatek č. 46, s. 31

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS

1. 8. 2007

070/2005

29. 4. 2005

15. 9. 2005

Úř. věst. L 239, s. 61

Dodatek č. 46, s. 37

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí

1. 8. 2007

102/2005

8. 7. 2005

24. 11. 2005

Úř. věst. L 306, s. 34

Dodatek č. 60, s. 21

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou

1. 9. 2006

105/2005

8. 7. 2005

24. 11. 2005

Úř. věst. L 306, s. 41

Dodatek č. 60, s. 26

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru

1. 9. 2006

120/2005

30. 9. 2005

22. 12. 2005

Úř. věst. L 339, s. 26

Dodatek č. 66, s. 15

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES

1. 6. 2007

146/2005

2. 12. 2005

23. 2. 2006

Úř. věst. L 53, s. 43

Dodatek č. 10, s. 17

Rozhodnutí Komise 2003/796/ES ze dne 11. listopadu 2003, kterým se zřizuje skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1228/2003 ze dne 26. června 2003 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 98/30/ES.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES

1. 6. 2007

152/2005

2. 12. 2005

23. 2. 2006

Úř. věst. L 53, s. 53

Dodatek č. 10, s. 24

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES ze dne 21. dubna 2004 o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství

1. 3. 2007

003/2006

27. 1. 2006

30. 3. 2006

Úř. věst. L 92, s. 22

Dodatek č. 17, s. 4

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES ze dne 15. prosince 2004 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility a o zrušení směrnice 89/336/EHS

1. 3. 2007

010/2006

27. 1. 2006

30. 3. 2006

Úř. věst. L 92, s. 32

Dodatek č. 17, s. 11

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě

1. 12. 2006

017/2006

27. 1. 2006

30. 3. 2006

Úř. věst. L 92, s. 46

Dodatek č. 17, s. 22

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 854/2005/ES ze dne 11. května 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií

16. 5. 2006

034/2006

10. 3. 2006

1. 6. 2006

Úř. věst. L 147, s. 51

Dodatek č. 28, s. 20

Nařízení Komise (ES) č. 884/2005 ze dne 10. června 2005, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti

1. 4. 2007

041/2006

10. 3. 2006

1. 6. 2006

Úř. věst. L 147, s. 64

Dodatek č. 28, s. 28

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2004/387/ES ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC)

8. 6. 2006

051/2006

28. 4. 2006

29. 6. 2006

Úř. věst. L 175, s. 101

Dodatek č. 34, s. 13

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách.

Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 ze dne 6. července 2005 o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů podle institucionálních sektorů

1. 1. 2007

059/2006

2. 6. 2006

7. 9. 2006

Úř. věst. L 245, s. 5

Dodatek č. 44, s. 5

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění a o změně směrnic Rady 73/239/EHS, 92/49/EHS, jakož i směrnic 98/78/ES a 2002/83/ES

1. 6. 2007

064/2006

2. 6. 2006

7. 9. 2006

Úř. věst. L 245, s. 13

Dodatek č. 44, s. 11

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS

1. 6. 2007

065/2006

2. 6. 2006

7. 9. 2006

Úř. věst. L 245, s. 16

Dodatek č. 44, s. 13

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů

1. 4. 2007

067/2006

2. 6. 2006

7. 9. 2006

Úř. věst. L 245, s. 18

Dodatek č. 44, s. 15

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu

1. 2. 2007

068/2006

2. 6. 2006

7. 9. 2006

Úř. věst. L 245, s. 22

Dodatek č. 44, s. 18

Směrnice Komise 2005/51/ES ze dne 7. září 2005, kterou se mění příloha XX směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a příloha VIII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES o veřejných zakázkách.

Nařízení Komise (ES) č. 1564/2005 ze dne 7. září 2005, kterým se stanoví standardní formuláře pro zveřejňování oznámení v rámci postupů zadávání veřejných zakázek podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES.

Rozhodnutí Komise 2005/15/ES ze dne 7. ledna 2005 o prováděcích pravidlech k postupu stanovenému v článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.

Nařízení Komise (ES) č. 1874/2004 ze dne 28. října 2004, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby

18. 4. 2007

081/2006

7. 7. 2006

19. 10. 2006

Úř. věst. L 289, s. 12

Dodatek č. 52, s. 11

Směrnice Komise 2005/61/ES ze dne 30. září 2005, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/98/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost a oznamování závažných nežádoucích reakcí a událostí.

Směrnice Komise 2005/62/ES ze dne 30. září 2005, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/98/ES, pokud jde o standardy a specifikace Společenství vztahující se k systému jakosti pro transfuzní zařízení

1. 2. 2007

086/2006

7. 7. 2006

19. 10. 2006

Úř. věst. L 289, s. 21

Dodatek č. 52, s. 17

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/14/ES ze dne 11. května 2005, kterou se mění směrnice Rady 72/166/EHS, 84/5/EHS, 88/357/EHS a 90/232/EHS a směrnice 200/26/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel

1. 3. 2008

087/2006

7. 7. 2006

19. 10. 2006

Úř. věst. L 289, s. 23

Dodatek č. 52, s. 19

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu

1. 4. 2007

088/2006

7. 7. 2006

19. 10. 2006

Úř. věst. L 289, s. 26

Dodatek č. 52, s. 21

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi

12. 4. 2007

092/2006

7. 7. 2006

19. 10. 2006

Úř. věst. L 289, s. 33

Dodatek č. 52, s. 26

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele

1. 6. 2007

124/2006

22. 9. 2006

30. 11. 2006

Úř. věst. L 333, s. 53

Dodatek č. 60, s. 40

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/40/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (osmnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)

1. 6. 2007

127/2006

22. 9. 2006

30. 11. 2006

Úř. věst. L 333, s. 59

Dodatek č. 60, s. 43

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností

1. 6. 2007

136/2006

27. 10. 2006

21. 12. 2006

Úř. věst. L 366, s. 79

Dodatek č. 64, s. 8

Nařízení Komise (ES) č. 676/2006 ze dne 2. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1980/2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o definice a aktualizované definice.

Nařízení Komise (ES) č. 698/2006 ze dne 5. května 2006, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 530/1999 s ohledem na hodnocení kvality strukturální statistiky nákladů práce a výdělků.

Nařízení Rady (ES) č. 701/2006 ze dne 25. dubna 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen

1. 6. 2007

150/2006

8. 12. 2006

29. 3. 2007

Úř. věst. L 89, s. 21

Dodatek č. 15, s. 17

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/33/ES ze dne 26. května 2003 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se reklamy na tabákové výrobky a sponzorství souvisejícího s tabákovými výrobky

1. 10. 2007

151/2006

8. 12. 2006

29. 3. 2007

Úř. věst. L 89, s. 22

Dodatek č. 15, s. 18

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS

1. 10. 2007

153/2006

8. 12. 2006

29. 3. 2007

Úř. věst. L 89, s. 25

Dodatek č. 15, s. 20

Nařízení Rady (ES) č. 1419/2006 ze dne 25. září 2006, kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 85 a 86 Smlouvy v námořní dopravě, a mění nařízení (ES) č. 1/2003, pokud jde o rozšíření jeho působnosti na kabotáž a trampovou dopravu

1. 8. 2007

154/2006

8. 12. 2006

29. 3. 2007

Úř. věst. L 89, s. 27

Dodatek č. 15, s. 22

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS

1. 5. 2008

021/2007

27. 4. 2007

9. 8. 2007

Úř. věst. L 209, s. 38

Dodatek č. 38, s. 26

Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice.

Nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice

1. 6. 2008

023/2007

27. 4. 2007

9. 8. 2007

Úř. věst. L 209, s. 42

Dodatek č. 38, s. 28

Nařízení Komise (ES) č. 851/2006 ze dne 9. června 2006, kterým se stanoví obsah jednotlivých položek účtové osnovy uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 1108/70

1. 7. 2007

050/2007

8. 6. 2007

11. 10. 2007

Úř. věst. L 266, s. 8

Dodatek č. 48, s. 6

Rozhodnutí Komise 2006/891/ES ze dne 4. prosince 2006 o využívání informací připravených podle mezinárodně uznávaných účetních standardů emitenty cenných papírů ze třetích zemí

1. 3. 2008

143/2007

26. 10. 2007

10. 4. 2008

Úř. věst. L 100, s. 84

Dodatek č. 19, s. 85

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 717/2007 ze dne 27. června 2007 o roamingu ve veřejných mobilních telefonních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES

22. 12. 2007

146/2007

26. 10. 2007

10. 4. 2008

Úř. věst. L 100, s. 92

Dodatek č. 19, s. 90

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES.

Rozhodnutí Komise 2006/780/ES ze dne 13. listopadu 2006 o zabránění dvojímu započítávání snížení emisí skleníkových plynů v rámci systému obchodování s emisemi ve Společenství při projektových činnostech v rámci Kjótského protokolu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES.

Rozhodnutí Komise 2004/156/ES ze dne 29. ledna 2004, kterým se stanoví pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES.

Nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 ze dne 21. prosince 2004 o standardizovaném a bezpečném systému rejstříků podle směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady a rozhodnutí 280/2004/ES Evropského parlamentu a Rady.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/101/ES ze dne 27. října 2004, kterou se s ohledem na projektové mechanismy Kjótského protokolu mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství

29. 12. 2007

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/19

---

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis du Languedoc“ a „Permis des Plaines du Languedoc“)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 244/06)

Žádostí ze dne 19. dubna 2007, opravenou dne 16. května 2008, společnost Languedoc Petroleum Development Ltd. se sídlem na adrese Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex, HA9 6DE Spojené království požádala na období pěti let o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis du Languedoc“ na území o rozloze přibližně 2 348 km2 nacházejícím se v části departementů Aude a Hérault.

Žádostí ze dne 28. ledna 2008 společnost Lundin International SA se sídlem na adrese Maclaunay, F-51210 Montmirail požádala na období pěti let o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis des Plaines du Languedoc“ na území o stejné rozloze jako území, na nějž se vztahuje „Permis du Languedoc“.

Oblast tohoto povolení je vymezena úseky na polednících a rovnoběžkách, které v následujícím pořadí spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic ve stupních, přičemž se za výchozí poledník považuje poledník procházející Paříží.

| Bod | Stupeň východní délky | Stupeň severní šířky |
| --- | --- | --- |
| A | 1,30 | 48,40 |
| B | 0,90 | 48,40 |
| C | 0,90 | 48,30 |
| D | 0,60 | 48,30 |
| E | 0,60 | 48,20 |
| F | 0,40 | 48,20 |
| G | 0,40 | 47,90 |

Bod

Stupeň východní délky

Stupeň severní šířky

A

1,30

48,40

B

0,90

48,40

C

0,90

48,30

D

0,60

48,30

E

0,60

48,20

F

0,40

48,20

G

0,40

47,90

Bod H: průsečík rovnoběžky 47,90 stupně severní šířky se středomořským pobřežím.

Bod I: průsečík rovnoběžky 1,30 stupně východní délky se středomořským pobřežím.

Body H až I: středomořské pobřeží.

Podávání žádostí a kritéria přidělování povolení

Předkladatelé původní žádosti a konkurenčních žádostí musí splnit podmínky podle článků 4 a 5 nařízení 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (Journal officiel de la République française ze dne 3. června 2006).

Společnosti, které mají zájem, mohou do devadesáti dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podat konkurenční žádost v souladu s postupem popsaným v „Oznámení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíků ve Francii“ zveřejněném v 
  Úředním věstníku Evropských společenství C 374 ze dne 30. prosince 1994 na straně 11 a stanoveným nařízením č. 2006-648 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování. Konkurenční žádosti se zasílají na ministerstvo pověřené hornictvím na níže uvedenou adresu.

O původní žádosti a konkurenčních žádostech se rozhodne podle kritérií přidělování oprávnění k těžbě, která jsou vymezena v článku 6 uvedeného nařízení; rozhodnutí se uskuteční nejpozději dne 1. října 2009.

Podmínky a požadavky týkající se vykonávání činnosti a jejího ukončení

Žadatelé jsou vyzváni, aby se řídili články 79 a 79.1 horního zákoníku a nařízením č. 2006-649 ze dne 2. června 2006 o důlních pracích, pracích podzemního úložiště a o báňském úřadu a úřadu pro podzemní úložiště (Journal officiel de la République française ze dne 3. června 2006).

Jakékoli další informace Vám poskytne ministerstvo pro ekologii, energii, územní plánování a udržitelný rozvoj na adrese: Ministère de l'écologie, de l'énergie, de l'aménagement du territoire et du développement durable (direction générale de l'énergie et du climat, direction de l'énergie, SD2, bureau exploration et production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (telefon: (33) 144 97 23 02, fax: (33) 144 97 05 70).

S ustanoveními výše uvedených právních a správních předpisů se můžete seznámit na internetové stránce Légifrance:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/21

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 244/07)

| 1. | Komise dne 12. září 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC“, Spojené království), kontrolovaný podnikem Swiss Reinsurance Company („Swiss Re“, Švýcarsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Barclays Life Assurance Company Limited a nad jeho dceřinou společností BLAC Limited („Barclays Life“, Spojené království), již má plně ve svém vlastnictví. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. září 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC“, Spojené království), kontrolovaný podnikem Swiss Reinsurance Company („Swiss Re“, Švýcarsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Barclays Life Assurance Company Limited a nad jeho dceřinou společností BLAC Limited („Barclays Life“, Spojené království), již má plně ve svém vlastnictví.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku LAHC: specialista na akvizice a konsolidaci životních pojišťoven, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku LAHC: specialista na akvizice a konsolidaci životních pojišťoven,

| — | podniku Swiss Re: poskytovatel zajištění v celosvětovém měřítku a životního a neživotního pojištění, |
| --- | --- |

—

podniku Swiss Re: poskytovatel zajištění v celosvětovém měřítku a životního a neživotního pojištění,

| — | podniku Barclays Life: poskytovatel životního pojištění ve Spojeném království. Barclays Life rovněž vlastní uzavřené portfolio pojistných smluv v oblasti důchodů a rent. |
| --- | --- |

—

podniku Barclays Life: poskytovatel životního pojištění ve Spojeném království. Barclays Life rovněž vlastní uzavřené portfolio pojistných smluv v oblasti důchodů a rent.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4817 – LAHC/Barclays Life na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4817 – LAHC/Barclays Life na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/22

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 244/08)

| 1. | Komise dne 15. září 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortis SA/NV a Fortis NV (společně „Fortis“, Belgie) získávají nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V. (Nizozemsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 15. září 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortis SA/NV a Fortis NV (společně „Fortis“, Belgie) získávají nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V. (Nizozemsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Fortis: poskytování bankovních a pojišťovnických produktů, finanční leasing a obchodování s pohledávkami (faktoring), |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Fortis: poskytování bankovních a pojišťovnických produktů, finanční leasing a obchodování s pohledávkami (faktoring),

| — | podniku Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V.: poskytování pojišťovnických produktů. |
| --- | --- |

—

podniku Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V.: poskytování pojišťovnických produktů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/23

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 244/09)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ZNOJEMSKÉ PIVO“

č. ES: CZ-PGI-005/0376-14.10.2004

CHZO ( X ) CHOP ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adresa: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Název:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adresa:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Tel.:

(420) 220 38 31 11

Fax:

(420) 221 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Skupina:

| Název: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Adresa: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Název:

Starobrno, a. s.

Adresa:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Tel.:

(420) 543 51 61 11

Fax:

(420) 543 21 10 35

E-mail:

starobrno@starobrno.cz

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

Jde o výjimku dle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 510/2006, protože v oblasti existuje jediný výrobce. Požadavky článku 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 jsou splněny, neboť žadatel je jediným producentem ve vymezené oblasti a Znojemské pivo se vyrábí dále popsanou metodou na vymezeném území, ze surovin stanovených vlastností a kvality za využití místních zdrojů vody, což Znojemskému pivu propůjčuje specifické vlastnosti a zajišťuje jeho odlišnost od piv vyráběných v okolních oblastech. Jedinečnost výroby vychází z mnohasetleté tradice měšťanského pivovarnictví na vymezeném území. Označení Znojemské pivo je tradičně a výhradně spojováno pouze s uvedenou oblastí.

3.   Druh produktu:

Třída: 2.1 – pivo

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název: „Znojemské pivo“

4.2   Popis: Znojemské pivo je vyráběno v několika základních skupinách: výčepní světlá, výčepní tmavá, ležáky.

Suroviny užívané pro výrobu:

Slad – používá se slad vyrobený z jarního dvouřadého ječmene. Vlastnosti sladu musí odpovídat následujícím hodnotám:

| Extrakt v sušině sladu | (% hm.) | min. | 78,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolbachovo číslo | (%) | | 38,0 ±3 |
| Diastatická mohutnost | (j.W.-K.) | min. | 220 |
| Dosažitelný stupeň prokvašení | (%) | max. | 82 |
| Friabilita | (%) | min. | 80,0 |

Extrakt v sušině sladu

(% hm.)

min.

78,0

Kolbachovo číslo

(%)

38,0 ±3

Diastatická mohutnost

(j.W.-K.)

min.

220

Dosažitelný stupeň prokvašení

(%)

max.

82

Friabilita

(%)

min.

80,0

Voda – používá se voda z městského vodovodního řadu.

Chmel – používají se odrůdy Žatecký poloraný červeňák a Magnum Hallertau ve formě granulátu a extraktu; používané odrůdy chmele dodávají Znojemskému pivu typickou, jemnou hořkost.

Charakteristika jednotlivých skupin:

Světlé výčepní

původní stupňovitost ( % extraktu) 8–10 %,

obsah alkoholu ( %objemová) 3,2–4,0,

hořkost (j. EBC) 17–25,

barva (j. EBC) 8–12,

obsah CO2 (mg/I) 4,8–5,5,

výčepní pivo, více prokvašené, s jemnou hořkostí, chmelovou vůní, dobrou pěnivostí a harmonickou chutí, středně silný říz.

Tmavé výčepní

původní stupňovitost ( % extraktu) 9–10 %,

obsah alkoholu ( %objemová) 3,8–4,0,

hořkost (j. EBC) 18–25,

barva (j. EBC) 35–90,

obsah CO2 (mg/I) 4,4–5,5,

tmavé pivo s granátovou barvou, s méně výraznou hořkostí, chuť a vůně je příjemně sladově karamelová, středního řízu.

Ležáky

původní stupňovitost ( % extraktu) 11–12 %,

obsah alkoholu ( %objemová) 4,5–5,0,

hořkost (j. EBC) 23–30,

barva (j. EBC) 11–14,

obsah CO2 (mg/I) 4,4–5,5,

středně prokvašené pivo plnější chuti, střední až výraznější hořkosti a čisté vůně, s vyrovnanými chuťovými vlastnostmi, střední plnosti, se silnějším řízem a dobrou pěnivostí.

4.3   Zeměpisná oblast: Okres Znojmo

4.4   Důkaz původu: Výrobce má evidenci dodavatelů všech surovin, odběratelů hotových produktů a systém kontroly v průběhu výroby. Kontrolu v průběhu výroby a kontrolu specifikace provádí inspektorát Státní zemědělské a potravinářské inspekce se sídlem v Brně. Každý výrobek je dle zákona opatřen údaji o výrobci. Kontrolu původu tuzemského chmele provádí pravidelně Výzkumný ústav chmelařský se sídlem v Žatci, který ověřuje odrůdovou čistotu chmele.

4.5   Způsob produkce: Pro výrobu Znojemského piva se používají 3 základní suroviny – kvalitní slad výše uvedených vlastností vyrobený z jarního dvouřadého ječmene, chmel odrůdy „Žatecký poloraný červeňák“ a „Magnum Hallertau“ a pitná voda z městského vodovodního řadu bez dalších úprav. Výroba piva začíná ve varně, kde se nejdříve slad pomele a smíchá s vodou. Ve varně pivovaru pak probíhá klasický dekokční 2-rmutový způsob, který slouží k dosažení optimálních technologických teplot pro extrakci látek ze sladu. Nejdůležitějším technologickým krokem je vaření piva, kdy se sladina (extrakt ze sladu smíchaný s vodou) vaří s chmelem a konečným produktem je tzv. mladina. Horká mladina je zbavena kalů a zchlazena a může dojít ke kvašení. Hlavní kvašení ve Znojmě probíhá na klasické spilce, kde je zchlazená mladina provzdušněna, přidají se kvasnice a v otevřených kádích probíhá hlavní kvašení, které trvá cca 7 dní. Během této doby se cukry ze sladu působením kvasnic přeměňují na alkohol, jako vedlejší produkt vzniká CO2. Použité kvasnice jsou rodu Saccharomyces cerevisiae uvarum – kvasnice spodního kvašení. Po ukončení hlavního kvašení je káď zchlazena, kvasnice sedimentují ke dnu (proto spodní kvašení) a „mladé pivo“ je čerpáno do ležáckého sklepa, kde probíhá zrání. Zrání piva trvá dle varianty piva od 30 do 90 dní, důležitá je nízká teplota při zrání – okolo 2 °C. Cílem zrání piva je dosažení optimálních organoleptických vlastností piva, nasycení oxidem uhličitým a vyčeření. Pivo před stočením do přepravních obalů, jako jsou sudy a lahve, musí být upraveno filtrací, kdy se odfiltrují kvasnice z mladého piva. Dále probíhá stabilizace a pasterace, aby se zvýšila koloidní i mikrobiologická trvanlivost piva. Pivo dozrává v ležáckých sklepech, které navazují na historické podzemí města Znojma. Ve stáčírnách lahví a sudů je pivo stočeno do přepravních obalů a je expedováno k zákazníkovi.

4.6   Souvislost: První průkazná zmínka o vaření piva ve městě Znojmě je datována k roku 1278. Z doby Karla IV. se dochovala i tzv. „Losunková kniha“ (r. 1363), která vyjmenovává řadu domů i měšťanů s právem vařit pivo, mezi nimi i sládka Hostana (jeho jméno se stalo symbolem znojemského piva a pivovaru). V roce 1629 se uvádí 2 samostatné městské pivovary. V r. 1924 se oba městské pivovary sloučily a Znojmo se stalo centrem pivovarské výroby v dolním Podyjí. Na tradice měšťanského pivovarnictví navazuje po privatizaci v roce 1993 společnost HOSTAN, s. r. o. V důsledku fúze (2002) této společnosti se společností STAROBRNO, a. s., jako společnosti nástupnické, pak společnost STAROBRNO, a. s. navázala na výrobu tradičního Znojemského piva, jehož výroba se ve městě Znojmě traduje již od 13. století.

Znojemské pivo se vyrábí výše popsanou metodou na vymezeném území, ze surovin stanovených vlastností a kvality za využití místních zdrojů vody, což Znojemskému pivu propůjčuje specifické vlastnosti. Jedinečnost výroby vychází z mnohasetleté tradice měšťanského pivovarnictví na vymezeném území.

V nejprestižnější soutěži v České republice pořádné v rámci veletrhu PIVEX bodovalo Znojemské pivo ve třech ze čtyř vyhlášených kategoriích (v letech 1997 a 1998). V rámci soutěže „Cena českých sládků“ bylo Znojemské pivo 12 % Premium – světlý ležák oceněno jako třetí nejlepší pivo roku 1997.

V roce 1999 bylo Znojemské pivo v rámci veletrhu PIVEX ohodnoceno 1. místem pro 12 % Hostan Premium a 2. místem pro 10 % Hostan Granát; v rámci soutěže o „Cenu českých sládků“ získalo Znojemské pivo 11 % Hradní – světlý ležák 1. místo. V roce 2000 získalo Znojemské pivo 1. místo v soutěži „Naše pivko“ vyhlašované redakcí periodika Pivní kurýr. Zatím nejúspěšnější rok pro Znojemské pivo byl rok 2001, kdy bylo obhájeno 1. místo v soutěži „Naše pivko“, dále v nejprestižnější soutěži v ČR „České pivo“ zvítězilo v kategorii výčepních piv Znojemské pivo Hostan – Naše pivko; Znojemské pivo Hostan – Hradní obsadilo 3. místo mezi ležáky. Dalším úspěchem v tomto roce bylo v rámci soutěže „Cena Českých sládků“ 2. místo pro Znojemské pivo Hostan – Hradní. V letech 2003 a 2004 bylo Znojemské pivo Hostan – Naše pivko oceněno „Certifikátem kvality“ v soutěži „Zlatý pohár PIVEXU“.

U všech prodávaných obchodních značek Znojemského piva spotřebitelé jednoznačně vědí, že jde o Znojemské pivo vyráběné vždy jen ve vymezené oblasti.

Označení původu Znojemské pivo bylo v ČR zaregistrováno pod č. 186 v r. 2002.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Adresa: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Název:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Adresa:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Tel.:

(420) 542 42 67 02

Fax:

(420) 542 42 67 17

E-mail:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8   Označování: –

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/27

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality

(2008/C 244/10)

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti zápisu námitky podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZÁPIS ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY“

č. ES: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1.   Název a adresa skupiny žadatelů

| Název skupiny nebo organizace: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Adresa: | Śmiłowo 16 |
| PL-64-500 Szamotuły |

Název skupiny nebo organizace:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Adresa:

Śmiłowo 16

PL-64-500 Szamotuły

Telefon:

(48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17

Email:

info@semco.pl

2.   Členský stát nebo třetí země

Polsko

3.   Specifikace produktu

3.1   Název, který má být zapsán: „Olej rydzowy“

3.2   Jedná se o název, který:

| | je zvláštní sám o sobě |
| --- | --- |
| | vyjadřuje zvláštní povahu zemědělského produktu nebo potraviny |

Image

je zvláštní sám o sobě

Image

vyjadřuje zvláštní povahu zemědělského produktu nebo potraviny

Při výrobě „Oleje rydzowého“ se využívá rostlina lnička setá (lnianka siewna), v Polsku lidově nazývaná „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“ nebo též řidčeji „lennica“.

V některých polských regionech je známý jen lidový název rostliny, tj.: „rydz“ (ryzec), jenž se odvozuje od rezavé barvy, kterou mají její semena a která je podobná barvě rozšířené houby, ryzce pravého (pol. rydz, lat. lactarius deliciosus), jenž roste na celém území Polska. S ohledem na rezavou barvu semen lničky seté je tedy olej získávaný z této rostliny nazýván „Olej rydzowy“ („ryzcový olej“).

3.3   Žádáte o výhradu názvu podle čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 509/2006:

| | Zápis s výhradou názvu |
| --- | --- |
| | Zápis bez výhrady názvu |

Image

Zápis s výhradou názvu

Image

Zápis bez výhrady názvu

3.4   Druh produktu: Třída 1.5 Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.)

3.5   Popis zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1: „Olej rydzowy“ je co do vzhledu čirá, průhledná, olejovitá tekutina s malým množstvím usazenin na dně. „Olej rydzowy“ má rezavou barvu. Podle použité formy lničky seté (jarní nebo ozimé, Camelina sativa, Camelina silvestris) se barva oleje různí od zlatavé po červenohnědou. Barvu oleje ovlivňuje rovněž teplota při zahřívání semen. „Olej rydzowy“ chutná po cibuli a hořčici a vyznačuje se také silným šťavnatým aroma.

Pro „Olej rydzowy“ jsou charakteristické následující fyzikálně-chemické vlastnosti:

číslo kyselosti, mg KOH/g: nejvýše 6,

peroxidové číslo, miliekvivalenty aktivního kyslíku/kg: nejvýše 6,

jodové číslo od 140 do 160,

bod tuhnutí oleje: od –15 °C do –18° C.

Oproti olejům podobného složení a podobným podílem mastných kyselin nasycených a nenasycených lze „Olej rydzowy“ dlouho skladovat, a to díky vysokému obsahu přírodních antioxidantů ze skupiny tokoferolů (vitamin E): zhruba 550–1 100 mg/kg oleje.

Obsah nasycených kyselin je nízký a činí 10–11 %, zatímco obsah nenasycených kyselin se pohybuje okolo 90 %, z čehož: okolo 36 % tvoří mononenasycené (monoenové) mastné kyseliny, zatímco obsah polynenasycených (polyenových) kyselin činí 50–60 %.

3.6   Popis metody produkce zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1:

Fáze 1

získávání semen:

Semena se získávají z lničky jarní a ozimé. Lnička se seje na podzim nebo na jaře podle druhu.

Sklizeň rostlin se provádí jednorázově po dozrání semen.

Fáze 2

Sušení a čištění semen:

Do 6 hodin po sklizni začíná proces sušení semen. Semena se musí sušit do získání vlhkosti 7–12 %.

Následuje čištění semen, hodnota čistoty musí být vyšší než 98 %.

Fáze 3

Příprava pro lisování:

Prvním přípravným krokem před lisováním je drcení semena za použití válce s hladkým povrchem.

Fáze 4

Kondicionování semen:

Drcená semena se zahřejí na 38 °C – ohřev lze provést pomocí kotle s vodním pláštěm nebo kotle s rozehřátými plechy.

Fáze 5

Lisování:

Pro získání oleje s požadovanými chemicko-fyzikálními vlastnostmi je třeba provádět jeho lisování výhradně na lisech, které nezvýší teplotu drcených semen nad mezní hodnotu, tj. 38 °C.

Fáze 6

Čištění oleje:

Čištění oleje probíhá při pokojové teplotě po dobu 7–10 dní prostřednictvím sedimentace, tedy procesu, kdy se těžší částice usazují na dně jímky. Po uplynutí této doby je horní vrstva oleje vhodná ke spotřebě.

Olej není podroben žádnému zušlechťování.

Fáze 7

Skladování oleje:

Olej se skladuje v suchých místnostech chráněných před sluncem, při teplotě 4–20 °C. Způsob skladování ovlivňuje kvalitu oleje.

Nedovolený postup:

Pro zachování specifických vlastností „Oleje rydzowého“ není při výrobě dovoleno:

| — | zahřívání semen na teplotu vyšší než 38 °C, |
| --- | --- |

—

zahřívání semen na teplotu vyšší než 38 °C,

| — | použití lisů, které při lisování zvýší teplotu drcené směsi nad zmíněnou hodnotu 38 °C, |
| --- | --- |

—

použití lisů, které při lisování zvýší teplotu drcené směsi nad zmíněnou hodnotu 38 °C,

| — | zvětšení tlaku při lisování oleje nad 300 A. |
| --- | --- |

—

zvětšení tlaku při lisování oleje nad 300 A.

3.7   Zvláštní povaha zemědělského produktu nebo potraviny: Zvláštní povaha „Oleje rydzowého“ spočívá v několika podstatných vlastnostech tohoto výrobku:

výjimečná chuť a vůně,

barva,

fyzikálně-chemické složení,

dlouhá trvanlivost.

Chuť a vůně:

Produkt se od podobných výrobků liší jak svou specifickou chutí s citelným podtónem cibule a hořčice, tak i příjemným, neutrálním a čistým aroma bez jakýchkoliv aromatických přídavků.

Barva:

„Olej rydzowy“ má rezavou barvu.

Fyzikálně-chemické složení:

Specifičnost „Oleje rydzowého“ spočívá v jeho výživových vlastnostech a rozmanitém chemickém složení, neboť obsahuje velké množství dieteticky důležitých látek, jde zejména o polynenasycené mastné kyseliny (PUFA).

Obsah těchto kyselin v „Oleji rydzowém“ činí 50 až 60 %, z čehož obsah kyselin typu omega 3 se pohybuje mezi 35 až 40 % a typu omega 6 mezi 15 až 20 %. Díky těmto vlastnostem je „Olej rydzowy“ jedním z nejbohatších známých rostlinných zdrojů kyselin typu omega 3.

Dlouhá trvanlivost:

„Olej rydzowy“ je i přes vysoký obsah kyselin výjimečně trvanlivý a při dodržení skladovacích podmínek je vhodný ke spotřebě po dobu šesti měsíců od data výroby. Dlouhou trvanlivost způsobují obsažené antioxidanty ze skupiny tokoferolů (vitamin E: zhruba 550 až 1 100 mg/kg oleje). Jedná se o další vlastnost potvrzující zvláštní povahu tohoto produktu.

3.8   Tradiční povaha zemědělského produktu nebo potraviny:

Tradiční surovina:

Základní surovinou využívanou k výrobě „Oleje rydzowého“ je lnička patřící do čeledi křížatých (Cruciferae), rodu lnička (Camelina), jenž zahrnuje řadu druhů. K výrobě oleju rydzowého se využívají dva druhy lničky: jarní (Camelina sativa) a ozimá (Camelina silvestris). Lnička má hroznovité žlutobílé květenství. Její výška dosahuje 30 až 100 cm. Plodem lničky je šešulka hruškovitého tvaru (3–7 mm), jež brzy dřevění a tvrdne. Šešulka obsahuje zhruba 10 rezavých či rezavožlutých semen o velikosti 0,6 až 1,6 mm. Rostlinu lze pěstovat na lehčích a písčitých půdách.

Rostlina pochází z Blízkého Východu. Z vědeckého výzkumu historie pěstování lničky a lisování (lničkového) „Oleje rydzowého“ vyplývá, že na polském území byla při vykopávkách ve slezském Strzegomu nalezena semena této rostliny z doby bronzové, tj. 3 000 let stará (potvrzení této informace lze nalézt v článku prof. F. Dembińskiego Rośliny oleiste („Olejniny“, 1966). Také botanik prof. Marian Nowiński ve svých pracích týkajících se lničky upozorňuje na nálezy semen této rostliny při archeologických pracích odhalujících život praslovanských národů lužické kultury a na území Biskupina, osady z 8. st. př. n. l. (nejznámější archeologické rezervace ve střední Evropě).

O dlouholetém využívání semen lničky svědčí také jazykové bohatství polských lidových názvů, které tuto rostlinu označují jako „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“, „lennica“ (sborník Szczegółowa uprawa roślin, „Podrobné pěstování rostlin“, red. prof. Anatol Listkowski, 1956).

Dodnes používané rčení „lepszy rydz niż nic“, znamenající, že je lepší mít něco tak obyčejného jako ryzec (tj. lničku) než nic, svědčí také o velké oblíbenosti rostliny.

Rostlina byla oblíbená díky své nenáročnosti na půdu i z důvodu krátké vegetační doby 70–100 dní.

Podle prof. Tadeusze Zające se lnička pěstovala hlavně na zemědělsky horších půdách, kde byla oblíbenou olejninou, z jejíž semen se lisoval „Olej rydzowy“ (článek z časopisu Magazyn Farmerski, „Farmářský magazín“, červenec 2006).

Z rozšířenosti a lničky lze usuzovat, že umění lisování oleje bylo slovanským kmenům usazeným na území dnešního Polska známé po staletí. Stejně dlouho obyvatelstvo „Olej rydzowy“ konzumovalo, i když neznalo jeho chemické složení.

Tradiční metoda:

Tradice získávání oleje ze semen lničky sahá do velmi dávných dob. Na základě archeologických nálezů bylo zjištěno, že postup lisování oleje ze semen lničky znali již občané dávné osady Biskupin. Při vykopávkách tam kromě semen lničky byly nalezeny i zbytky zařízení na lisování oleje.

Další archeologické objevy potvrzují, že olej ze semen lničky se lisoval i po úpadku lužické kultury v době, kdy území Polska osídlovaly slovanské kmeny.

V knize Olejarnia dworska z XVII w („Panská olejárna ze 17. st.“) její autor, H. Samsonowić, podrobně popisuje panské i selské olejárny a tehdejší stroje na lisování oleje, např. klínové lisy, jakož i způsob zatloukání klínů. Kromě toho se kniha zmiňuje i o oblíbenosti oleje ze semen lničky mezi polskou panskou šlechtou. Tyto údaje dále potvrzuje i výstava strojů a zařízení využívaných na polských panstvích k lisování oleje, jež se nachází v Muzeu zemědělství v Szreniawě.

V knize H. Olszańského Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Tradiční olejářství v Polsku“) se lze dočíst, že v 19. století v souvislosti s technickým rozvojem byly tradiční zařízení jako mlýnky, jednoduché drtičky či klínové lisy nahrazovány ohřívači s míchadlem, zařízeními s drticími válci, pákovými lisy a později hydraulickými lisy na žentourový, parní, motorový a v současné době elektrický pohon. Stroje tohoto typu se používají dodnes. Základní pravidlo při získávání oleje, tj. maximální teplota drcených semen 38 °C, se nezměnilo.

Neměnný postup výroby není jen důkazem o jeho dokonalosti, ale i potvrzením tradiční povahy oleje rydzowého.

3.9   Minimální požadavky a postupy pro kontrolu zvláštní povahy: S ohledem na zvláštní povahu „Oleje rydzowého“ je třeba kontrolovat zejména:

kvalitu suroviny používané při výrobě, tzn.

| — | čistotu semen, |
| --- | --- |

—

čistotu semen,

| — | postup drcení, zahřívání a lisování semen, |
| --- | --- |

—

postup drcení, zahřívání a lisování semen,

kvalitu hotového výrobku, tzn.

| — | charakteristickou chuť po cibuli a hořčici, |
| --- | --- |

—

charakteristickou chuť po cibuli a hořčici,

| — | příjemné, čisté aroma bez žádných přídavků, |
| --- | --- |

—

příjemné, čisté aroma bez žádných přídavků,

| — | čirost tekutiny zlatavé až bronzovohnědé barvy a s malým množstvím usazeniny na dně. |
| --- | --- |

—

čirost tekutiny zlatavé až bronzovohnědé barvy a s malým množstvím usazeniny na dně.

Kontrola bude prováděna alespoň jednou ročně.

4.   Orgány nebo subjekty ověřující soulad se specifikací produktu

4.1   Název a adresa:

| Název: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Název:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

PL-00-930 Warszawa

Telefon:

(48-22) 623 29 01

Fax:

(48-22) 623 20 99

Email:

—

ImageVeřejný orgán

ImageVeřejný subjekt

4.2   Zvláštní úkoly orgánu nebo subjektu: Výše uvedený kontrolní orgán odpovídá za kontrolu celé specifikace.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

---

Opravy

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/32

---

Oprava sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk

(
  Úřední věstník Evropské unie C 155 ze dne 20. června 2008
  )

(2008/C 244/11)

Strana 15, bod 3.3 Hodnocení individuálních záruk pro malé a střední podniky, tabulka má znít takto:

| „Kreditní kvalita | Standard and Poor's | Fitch | Moody's | Roční prémie safe-harbour |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nejvyšší kvalita | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Velmi vysoká platební schopnost | AA + | AA + | Aa 1 | 0,4 % |
| AA | AA | Aa 2 | |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Vysoká platební schopnost | A + | A + | A 1 | 0,55 % |
| A | A | A 2 | |
| A – | A – | A 3 | |
| Přiměřená platební schopnost | BBB + | BBB + | Baa 1 | 0,8 % |
| BBB | BBB | Baa 2 | |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Platební schopnost je ovlivnitelná nepříznivými podmínkami | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Platební schopnost může být snadno zhoršena nepříznivými podmínkami | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Platební schopnost je závislá na zachování příznivých podmínek | CCC + | CCC + | Caa 1 | Nelze stanovit roční prémii safe-harbour |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Neplnění nebo téměř neplnění | SD | DDD | Ca | Nelze stanovit roční prémii safe-harbour“ |
| D | DD | C |
| | D | |

„Kreditní kvalita

Standard and Poor's

Fitch

Moody's

Roční prémie safe-harbour

Nejvyšší kvalita

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Velmi vysoká platební schopnost

AA +

AA +

Aa 1

0,4 %

AA

AA

Aa 2

AA –

AA –

Aa 3

Vysoká platební schopnost

A +

A +

A 1

0,55 %

A

A

A 2

A –

A –

A 3

Přiměřená platební schopnost

BBB +

BBB +

Baa 1

0,8 %

BBB

BBB

Baa 2

BBB –

BBB –

Baa 3

Platební schopnost je ovlivnitelná nepříznivými podmínkami

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2 %

BB –

BB –

Ba 3

Platební schopnost může být snadno zhoršena nepříznivými podmínkami

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Platební schopnost je závislá na zachování příznivých podmínek

CCC +

CCC +

Caa 1

Nelze stanovit roční prémii safe-harbour

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Neplnění nebo téměř neplnění

SD

DDD

Ca

Nelze stanovit roční prémii safe-harbour“

D

DD

C

D

---

25.9.2008

| 25.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 244/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---