# Den Europæiske Unions C 389/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 389 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang18. november 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 389

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang18. november 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2019/C 389/01 | Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2019/C 389/01

Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 389/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9600 — Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2019/C 389/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 389/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9484 — Semler/VWFS/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2019/C 389/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9319 — DP World/P&O Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2019/C 389/06 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9367 — Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  ) | 11 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 389/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9600 — Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  )

1

7

2019/C 389/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  )

1

8

2019/C 389/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9484 — Semler/VWFS/JV) (
  1
  )

1

9

2019/C 389/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9319 — DP World/P&O Group) (
  1
  )

1

10

2019/C 389/06

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9367 — Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2019/C 389/07 | Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 389/08 | Euroens vekselkurs — 15. november 2019 | 19 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2019/C 389/07

Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst

12

Europa-Kommissionen

2019/C 389/08

Euroens vekselkurs — 15. november 2019

19

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 389/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9445 — Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  ) | 20 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2019/C 389/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9445 — Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  )

1

20

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2018, med institutionernes svar ( EUT C 340 af 8.10.2019 ) | 21 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2018, med institutionernes svar ( EUT C 340 af 8.10.2019 )

( EUT C 340 af 8.10.2019 )

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/1

---

Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer

(2019/C 389/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, SOM

I FORBINDELSE MED DE IGANGVÆRENDE DRØFTELSER OM EUROPAS FREMTID

UNDERSTREGER, AT

| 1. | Europa står i en tid, hvor globalisering, teknologiske fremskridt, bæredygtighedsudfordringer, vedvarende udfordringer med hensyn til social inklusion, politisk ustabilitet og demografiske forandringer har stor indvirkning på de europæiske samfund og borgere. Disse fælles udfordringer kræver fælles overvejelser og koordinerede tiltag fra medlemsstaternes side |
| --- | --- |

1.

Europa står i en tid, hvor globalisering, teknologiske fremskridt, bæredygtighedsudfordringer, vedvarende udfordringer med hensyn til social inklusion, politisk ustabilitet og demografiske forandringer har stor indvirkning på de europæiske samfund og borgere. Disse fælles udfordringer kræver fælles overvejelser og koordinerede tiltag fra medlemsstaternes side

| 2. | den rolle, som uddannelse spiller for fremme af medborgerskab og demokrati, personlig udvikling, social inklusion, lige muligheder og styrket indflydelse og fremme af trivsel og støtte af sammenhængende samfund, er en prioritet for det fremtidige samarbejde på dette område. De to vigtigste samfundsmæssige roller for uddannelse — dens bidrag til konkurrenceevne, innovation og beskæftigelsesegnethed og dens bidrag til aktivt medborgerskab, social inklusion, samhørighed og personlig udvikling — er tæt forbundne og fuldt ud komplementære i dagens samfund |
| --- | --- |

2.

den rolle, som uddannelse spiller for fremme af medborgerskab og demokrati, personlig udvikling, social inklusion, lige muligheder og styrket indflydelse og fremme af trivsel og støtte af sammenhængende samfund, er en prioritet for det fremtidige samarbejde på dette område. De to vigtigste samfundsmæssige roller for uddannelse — dens bidrag til konkurrenceevne, innovation og beskæftigelsesegnethed og dens bidrag til aktivt medborgerskab, social inklusion, samhørighed og personlig udvikling — er tæt forbundne og fuldt ud komplementære i dagens samfund

| 3. | uddannelse er et vigtigt politisk instrument til at skabe og bevare bæredygtig vækst og konkurrenceevne og fremme beskæftigelse og arbejdsmarkedsdeltagelse på europæisk plan. Dens potentiale til at tackle bredere samfundsmæssige udfordringer bør anerkendes fuldt ud ved udarbejdelsen af den nye vækststrategi for Unionen. Kvalitetsuddannelse giver Unionen en konkurrencefordel i en stadig mere digital og videnbaseret global økonomi, da Europa i fremtiden vil være endnu mere afhængigt af kreative, højtkvalificerede og veluddannede mennesker. Den vil også være afgørende for at styre udviklingen og indførelsen af ny teknologi og støtte Unionens overgang til en cirkulær klimaneutral økonomi ved at fremme den viden og de færdigheder og kompetencer, der kræves for at sætte skub i disse forandringer |
| --- | --- |

3.

uddannelse er et vigtigt politisk instrument til at skabe og bevare bæredygtig vækst og konkurrenceevne og fremme beskæftigelse og arbejdsmarkedsdeltagelse på europæisk plan. Dens potentiale til at tackle bredere samfundsmæssige udfordringer bør anerkendes fuldt ud ved udarbejdelsen af den nye vækststrategi for Unionen. Kvalitetsuddannelse giver Unionen en konkurrencefordel i en stadig mere digital og videnbaseret global økonomi, da Europa i fremtiden vil være endnu mere afhængigt af kreative, højtkvalificerede og veluddannede mennesker. Den vil også være afgørende for at styre udviklingen og indførelsen af ny teknologi og støtte Unionens overgang til en cirkulær klimaneutral økonomi ved at fremme den viden og de færdigheder og kompetencer, der kræves for at sætte skub i disse forandringer

| 4. | det europæiske uddannelsessamarbejde er et absolut nødvendigt politisk instrument til udarbejdelse af innovative, fremtidsorienterede og receptive strategier til håndtering af disse fælles udfordringer, samtidig med at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet respekteres, og der tages hensyn til den store mangfoldighed i uddannelsessystemerne i Unionen, |
| --- | --- |

4.

det europæiske uddannelsessamarbejde er et absolut nødvendigt politisk instrument til udarbejdelse af innovative, fremtidsorienterede og receptive strategier til håndtering af disse fælles udfordringer, samtidig med at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet respekteres, og der tages hensyn til den store mangfoldighed i uddannelsessystemerne i Unionen,

I FORBINDELSE MED GENNEMFØRELSEN AF DEN NYE STRATEGISKE DAGSORDEN 2019-2024 SOM FASTSAT AF DET EUROPÆISKE RÅD DEN 20. JUNI 2019

UNDERSTREGER, AT UDDANNELSE PÅ ALLE NIVEAUER OG I ALLE FORMER ER AFGØRENDE FOR GENNEMFØRELSEN AF DE VIGTIGSTE PRIORITETER I DEN STRATEGISKE DAGSORDEN, FOR DET AT SÆTTE MENNESKER I STAND TIL AT UDNYTTE DE MULIGHEDER, DER SKABES AF DE NUVÆRENDE ØKONOMISKE OG SAMFUNDSMÆSSIGE FORANDRINGER, OG SÅ TALENTER KAN BLOMSTRE I EUROPA, IDET DER LÆGGES VÆGT PÅ FØLGENDE:

| 5. | Investering i kvalitetsuddannelse for alle har store fordele, ikke blot for borgerne, men også for økonomien og samfundet. Investeringer i kompetencer skal dække alle faser af de lærendes liv. Opnåelse af uddannelsesmæssige resultater af høj kvalitet kræver passende ressourcer, som skal være velafbalancerede gennem hele det livslange læringsforløb |
| --- | --- |

5.

Investering i kvalitetsuddannelse for alle har store fordele, ikke blot for borgerne, men også for økonomien og samfundet. Investeringer i kompetencer skal dække alle faser af de lærendes liv. Opnåelse af uddannelsesmæssige resultater af høj kvalitet kræver passende ressourcer, som skal være velafbalancerede gennem hele det livslange læringsforløb

| 6. | Investering i uddannelse og kompetencer skal fremmes på europæisk og nationalt plan. Der er behov for effektive, innovative arbejdsmetoder, som fremmer en kapacitetsopbyggende tilgang og støtter uddannelsessystemers udvikling gennem intelligente og strategiske investeringer. Der bør lægges særlig vægt på at fremme kompetencer, der bliver relevante i fremtiden, strategisk anvendelse af digitaliserings- og innovationsfinansiering, en moderniseret uddannelsesinfrastruktur, innovative og sikre læringsmiljøer og forbedrede pædagogiske tilgange samt øget adgang til og kvalitet af livslange vejledningstjenester. Investeringer kan omfatte videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde og forbedring af synergierne mellem europæiske finansieringsinstrumenter såvel som mellem EU-politikker og uddannelsesrelevante finansieringsinstrumenter |
| --- | --- |

6.

Investering i uddannelse og kompetencer skal fremmes på europæisk og nationalt plan. Der er behov for effektive, innovative arbejdsmetoder, som fremmer en kapacitetsopbyggende tilgang og støtter uddannelsessystemers udvikling gennem intelligente og strategiske investeringer. Der bør lægges særlig vægt på at fremme kompetencer, der bliver relevante i fremtiden, strategisk anvendelse af digitaliserings- og innovationsfinansiering, en moderniseret uddannelsesinfrastruktur, innovative og sikre læringsmiljøer og forbedrede pædagogiske tilgange samt øget adgang til og kvalitet af livslange vejledningstjenester. Investeringer kan omfatte videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde og forbedring af synergierne mellem europæiske finansieringsinstrumenter såvel som mellem EU-politikker og uddannelsesrelevante finansieringsinstrumenter

| 7. | Det skal undersøges til bunds, om uddannelse potentielt kan bidrage til at opnå et klimaneutralt og grønt Europa. Uddannelse er absolut nødvendig for at sikre viden, færdigheder og kompetencer og for at fremme de værdier og den motivation, der er afgørende for en retfærdig og rimelig social omstilling. En europæisk indsats for et grønt Europa, der bygger på Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring og Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, skal omfatte alle uddannelsesniveauer og -former i alle livets faser, så der kan iværksættes aktiviteter på lokalt og regionalt plan og i samarbejde med civilsamfundet med henblik på at fremme gennemførelsen af de relevante FN-mål for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

7.

Det skal undersøges til bunds, om uddannelse potentielt kan bidrage til at opnå et klimaneutralt og grønt Europa. Uddannelse er absolut nødvendig for at sikre viden, færdigheder og kompetencer og for at fremme de værdier og den motivation, der er afgørende for en retfærdig og rimelig social omstilling. En europæisk indsats for et grønt Europa, der bygger på Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring og Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, skal omfatte alle uddannelsesniveauer og -former i alle livets faser, så der kan iværksættes aktiviteter på lokalt og regionalt plan og i samarbejde med civilsamfundet med henblik på at fremme gennemførelsen af de relevante FN-mål for bæredygtig udvikling

| 8. | Den europæiske søjle for sociale rettigheder bør gennemføres på europæisk plan og på medlemsstatsplan, idet der tages behørigt hensyn til de respektive beføjelser. Retten til kvalitetsmæssig og inkluderende uddannelse og livslang læring bør respekteres i alle livets faser, lige fra den tidlige barndom til de ældre år og inden for alle uddannelsesniveauer og -former i synergi med indsatsen på det europæiske uddannelsesområde. Der bør ved gennemførelsen være særlig opmærksomhed på effektiv tilgængelighed, lige muligheder og inklusionspolitikker, der sikrer adgang og overgang til livslang læring, |
| --- | --- |

8.

Den europæiske søjle for sociale rettigheder bør gennemføres på europæisk plan og på medlemsstatsplan, idet der tages behørigt hensyn til de respektive beføjelser. Retten til kvalitetsmæssig og inkluderende uddannelse og livslang læring bør respekteres i alle livets faser, lige fra den tidlige barndom til de ældre år og inden for alle uddannelsesniveauer og -former i synergi med indsatsen på det europæiske uddannelsesområde. Der bør ved gennemførelsen være særlig opmærksomhed på effektiv tilgængelighed, lige muligheder og inklusionspolitikker, der sikrer adgang og overgang til livslang læring,

I FORBINDELSE MED VIDEREUDVIKLINGEN AF VISIONEN OM ET EUROPÆISK UDDANNELSESOMRÅDE INDEN UDGANGEN AF 2025

FREMHÆVER:

| 9. | betydningen af at sikre, at Unionens fælles værdier, herunder demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttes og fremmes |
| --- | --- |

9.

betydningen af at sikre, at Unionens fælles værdier, herunder demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, beskyttes og fremmes

| 10. | de betydelige fremskridt, der er gjort hen imod det europæiske uddannelsesområde, og betydningen af at styrke engagementet i den ambitiøse videreudvikling af dets mål, målsætninger og anvendelsesområdet herfor med henblik på at realisere visionen om det europæiske uddannelsesområde og gøre Europa til det førende læringssamfund i verden, hvor der bidrages til en kultur, der tilskynder, styrker og motiverer mennesker og samfund til at lære og innovere, herunder inden for alle uddannelsesniveauer og -former i alle livets faser |
| --- | --- |

10.

de betydelige fremskridt, der er gjort hen imod det europæiske uddannelsesområde, og betydningen af at styrke engagementet i den ambitiøse videreudvikling af dets mål, målsætninger og anvendelsesområdet herfor med henblik på at realisere visionen om det europæiske uddannelsesområde og gøre Europa til det førende læringssamfund i verden, hvor der bidrages til en kultur, der tilskynder, styrker og motiverer mennesker og samfund til at lære og innovere, herunder inden for alle uddannelsesniveauer og -former i alle livets faser

| 11. | betydningen af at udvikle den fremtidige strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet som et redskab til at støtte og gennemføre det europæiske uddannelsesområde og dermed bidrage til en vellykket gennemførelse og ambitiøs videreudvikling heraf |
| --- | --- |

11.

betydningen af at udvikle den fremtidige strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet som et redskab til at støtte og gennemføre det europæiske uddannelsesområde og dermed bidrage til en vellykket gennemførelse og ambitiøs videreudvikling heraf

| 12. | den afgørende rolle, som Erasmus+-programmet spiller for virkeliggørelsen af det europæiske uddannelsesområde ved at give bred adgang til læringsmobilitet samt styrkede strategiske partnerskaber og politisk støtte til mere inklusive, kønsorienterede og innovationsdrevne uddannelser og ungdomspolitikker, der er baseret på livslang læring |
| --- | --- |

12.

den afgørende rolle, som Erasmus+-programmet spiller for virkeliggørelsen af det europæiske uddannelsesområde ved at give bred adgang til læringsmobilitet samt styrkede strategiske partnerskaber og politisk støtte til mere inklusive, kønsorienterede og innovationsdrevne uddannelser og ungdomspolitikker, der er baseret på livslang læring

| 13. | behovet for at fortsætte indsatsen for at støtte og udvikle samarbejdet på europæisk plan mellem medlemsstaterne med henblik på at styrke peerlæring, gensidig læring og udveksling af bedste praksis, samtidig med at hindringerne for læringsmobilitet fjernes, og for at støtte medlemsstaterne i udviklingen af deres uddannelsessystemer på en holistisk måde med henblik på at bidrage til disse systemers overordnede bæredygtighed og i sidste ende øge den socioøkonomiske konvergens i opadgående retning |
| --- | --- |

13.

behovet for at fortsætte indsatsen for at støtte og udvikle samarbejdet på europæisk plan mellem medlemsstaterne med henblik på at styrke peerlæring, gensidig læring og udveksling af bedste praksis, samtidig med at hindringerne for læringsmobilitet fjernes, og for at støtte medlemsstaterne i udviklingen af deres uddannelsessystemer på en holistisk måde med henblik på at bidrage til disse systemers overordnede bæredygtighed og i sidste ende øge den socioøkonomiske konvergens i opadgående retning

| 14. | behovet for at tackle og reflektere over globale udfordringer og muligheder, navnlig inden for klimaændringer, digitalisering, kunstig intelligens og vildledende eller falske oplysninger ved at fremme udviklingen af viden, færdigheder og kompetencer og kritisk tænkning fra grundlæggende færdigheder og kompetencer til kvalifikationer på højt plan inden for alle uddannelsesniveauer og -former, |
| --- | --- |

14.

behovet for at tackle og reflektere over globale udfordringer og muligheder, navnlig inden for klimaændringer, digitalisering, kunstig intelligens og vildledende eller falske oplysninger ved at fremme udviklingen af viden, færdigheder og kompetencer og kritisk tænkning fra grundlæggende færdigheder og kompetencer til kvalifikationer på højt plan inden for alle uddannelsesniveauer og -former,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I FORBINDELSE MED VIDEREUDVIKLINGEN AF DET EUROPÆISKE UDDANNELSESOMRÅDE OG DEN FREMTIDIGE STRATEGIRAMME FOR SAMARBEJDE PÅ UDDANNELSESOMRÅDET, I OVERENSSTEMMELSE MED SINE KOMPETENCER OG MED BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET, AT:

| 15. | minde om de ambitioner, der er formuleret i Rådets konklusioner, om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde, om at området bør understøttes af det livslange læringskontinuum, fra førskoleundervisning og børnepasning via skole- og erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenlæring, og til fortsat at gøre en håndfast indsats for at fjerne hindringer for læringsmobilitet, fremme og støtte mobilitet og samarbejde på uddannelsesområdet og støtte medlemsstaterne med at modernisere deres uddannelsessystemer, fremme sprogundervisning og sproglæring, gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet |
| --- | --- |

15.

minde om de ambitioner, der er formuleret i Rådets konklusioner, om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde, om at området bør understøttes af det livslange læringskontinuum, fra førskoleundervisning og børnepasning via skole- og erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenlæring, og til fortsat at gøre en håndfast indsats for at fjerne hindringer for læringsmobilitet, fremme og støtte mobilitet og samarbejde på uddannelsesområdet og støtte medlemsstaterne med at modernisere deres uddannelsessystemer, fremme sprogundervisning og sproglæring, gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet

| 16. | tage yderligere initiativer med henblik på at skabe et ægte europæisk uddannelsesområde med det formål at videreudvikle dets mål, målsætninger og anvendelsesområdet herfor og styrke dets forbindelser med strategirammen for samarbejde på uddannelsesområdet i tiden efter ET 2020 samt tage passende skridt til at sikre, at alle uddannelsesniveauer og -former fremmes på lige fod |
| --- | --- |

16.

tage yderligere initiativer med henblik på at skabe et ægte europæisk uddannelsesområde med det formål at videreudvikle dets mål, målsætninger og anvendelsesområdet herfor og styrke dets forbindelser med strategirammen for samarbejde på uddannelsesområdet i tiden efter ET 2020 samt tage passende skridt til at sikre, at alle uddannelsesniveauer og -former fremmes på lige fod

| 17. | fuldt ud udnytte potentialet i prioriteterne i den strategiske dagsorden 2019-2024, dvs. ved at øge investeringerne i de fornødne kompetencer for at opfylde de krav, som arbejdet og et samfund i forandring stiller, bl.a. som følge af klimaændringer, globalisering, digitalisering, kunstig intelligens og robotisering, med henblik på at fremme innovation, deltagelse i demokratiske samfund og social inklusion |
| --- | --- |

17.

fuldt ud udnytte potentialet i prioriteterne i den strategiske dagsorden 2019-2024, dvs. ved at øge investeringerne i de fornødne kompetencer for at opfylde de krav, som arbejdet og et samfund i forandring stiller, bl.a. som følge af klimaændringer, globalisering, digitalisering, kunstig intelligens og robotisering, med henblik på at fremme innovation, deltagelse i demokratiske samfund og social inklusion

| 18. | engagere sig i fælles overvejelser om de muligheder, passende politiske tiltag og resultater, der kan bidrage til det strategiske mål om et klimaneutralt og grønt Europa og en retfærdig omstilling, og tage hensyn til uddannelsesområdets store potentiale, når der udvikles europæiske politikker om et grønt Europa, navnlig gennem Erasmus+, og fokusere på de lærendes aktive deltagelse i uddannelse i bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

18.

engagere sig i fælles overvejelser om de muligheder, passende politiske tiltag og resultater, der kan bidrage til det strategiske mål om et klimaneutralt og grønt Europa og en retfærdig omstilling, og tage hensyn til uddannelsesområdets store potentiale, når der udvikles europæiske politikker om et grønt Europa, navnlig gennem Erasmus+, og fokusere på de lærendes aktive deltagelse i uddannelse i bæredygtig udvikling

| 19. | fortsætte den koordinerede indsats for at gøre fremskridt med en omfattende handlingsplan for digital uddannelse for Europa og med den koordinerede plan for kunstig intelligens ved at sikre komplementaritet, merværdi og koordinering af politikmål og -redskaber med hensyn til det europæiske uddannelsesområde |
| --- | --- |

19.

fortsætte den koordinerede indsats for at gøre fremskridt med en omfattende handlingsplan for digital uddannelse for Europa og med den koordinerede plan for kunstig intelligens ved at sikre komplementaritet, merværdi og koordinering af politikmål og -redskaber med hensyn til det europæiske uddannelsesområde

| 20. | med afsæt i samarbejdsværktøjskassen for ET 2020 udvikle konkrete fremtidsorienterede og innovative arbejdsmetoder inden for det europæiske uddannelsessamarbejde. Mulighederne for at mobilisere samarbejdsinstrumenter, som f.eks. international analyse, forsknings- og studiebesøg og samarbejdsbaserede pilotprojekter, kan udnyttes fuldt ud med det mål at forny og afprøve politikker og gennemførelsesværktøjer og udvikle og fremme forskningsbaserede tematiske scenarier og langsigtede prognoser om fremtidens arbejde og samfund med henblik på såvel den europæiske som den globale udvikling |
| --- | --- |

20.

med afsæt i samarbejdsværktøjskassen for ET 2020 udvikle konkrete fremtidsorienterede og innovative arbejdsmetoder inden for det europæiske uddannelsessamarbejde. Mulighederne for at mobilisere samarbejdsinstrumenter, som f.eks. international analyse, forsknings- og studiebesøg og samarbejdsbaserede pilotprojekter, kan udnyttes fuldt ud med det mål at forny og afprøve politikker og gennemførelsesværktøjer og udvikle og fremme forskningsbaserede tematiske scenarier og langsigtede prognoser om fremtidens arbejde og samfund med henblik på såvel den europæiske som den globale udvikling

| 21. | udvikle nye midler til at uddanne og støtte kompetente, motiverede og højtkvalificerede lærere, undervisere, pædagoger og skoleledere og fremme deres løbende faglige udvikling og en forskningsbaseret læreruddannelse af høj kvalitet, |
| --- | --- |

21.

udvikle nye midler til at uddanne og støtte kompetente, motiverede og højtkvalificerede lærere, undervisere, pædagoger og skoleledere og fremme deres løbende faglige udvikling og en forskningsbaseret læreruddannelse af høj kvalitet,

OPFORDRER ENDVIDERE MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG MED BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AT:

| 22. | fremme udviklingen af digitale færdigheder og kompetencer, innovation og iværksætterånd inden for uddannelse for alle lærende ved at åbne uddannelserne i retning af mere fleksible læringsmuligheder og forbedre mulighederne for at skifte uddannelsesforløb samt ved at sikre inklusive og innovative tilgange, herunder indsatsen for at tackle uligheder |
| --- | --- |

22.

fremme udviklingen af digitale færdigheder og kompetencer, innovation og iværksætterånd inden for uddannelse for alle lærende ved at åbne uddannelserne i retning af mere fleksible læringsmuligheder og forbedre mulighederne for at skifte uddannelsesforløb samt ved at sikre inklusive og innovative tilgange, herunder indsatsen for at tackle uligheder

| 23. | støtte forbedringer hen imod inkluderende, livslange, fleksible, kønsorienterede og innovationsdrevne uddannelsessystemer af høj kvalitet |
| --- | --- |

23.

støtte forbedringer hen imod inkluderende, livslange, fleksible, kønsorienterede og innovationsdrevne uddannelsessystemer af høj kvalitet

| 24. | fuldt ud udnytte potentialet på alle relevante uddannelsesområder for at uddybe det europæiske uddannelsesområde og søge at sikre balance mellem og deltagelse af alle relevante uddannelsesniveauer og -former |
| --- | --- |

24.

fuldt ud udnytte potentialet på alle relevante uddannelsesområder for at uddybe det europæiske uddannelsesområde og søge at sikre balance mellem og deltagelse af alle relevante uddannelsesniveauer og -former

| 25. | fortsætte engagementet i inklusiv førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet, støtte tiltag til fremme af nøglekompetencer og inklusiv uddannelse af høj kvalitet for alle, videreudvikle det europæiske samarbejde om skoleuddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse og promovere fremragende undervisning på alle uddannelsesniveauer, bl.a. ved at øge læreres mobilitet og samarbejde på tværs af grænserne, skabe og udvikle erhvervsuddannelser af topkvalitet og støtte arbejdsbaseret læring under enhver form |
| --- | --- |

25.

fortsætte engagementet i inklusiv førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet, støtte tiltag til fremme af nøglekompetencer og inklusiv uddannelse af høj kvalitet for alle, videreudvikle det europæiske samarbejde om skoleuddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse og promovere fremragende undervisning på alle uddannelsesniveauer, bl.a. ved at øge læreres mobilitet og samarbejde på tværs af grænserne, skabe og udvikle erhvervsuddannelser af topkvalitet og støtte arbejdsbaseret læring under enhver form

| 26. | fremme samarbejde og udveksling af dokumentation for fordelene ved investeringer i uddannelse, idet bedre viden, data og analyser vedrørende fordelene ved effektive offentlige investeringer i uddannelse kan hjælpe medlemsstaterne til at udvikle mere inklusive, effektive og receptive uddannelsessystemer, samtidig med at medlemsstaterne slipper for yderligere administrative byrder |
| --- | --- |

26.

fremme samarbejde og udveksling af dokumentation for fordelene ved investeringer i uddannelse, idet bedre viden, data og analyser vedrørende fordelene ved effektive offentlige investeringer i uddannelse kan hjælpe medlemsstaterne til at udvikle mere inklusive, effektive og receptive uddannelsessystemer, samtidig med at medlemsstaterne slipper for yderligere administrative byrder

| 27. | fremme udviklingen af fælles, passende værktøjer til sporing af færdiguddannede fra videregående uddannelser og erhvervsuddannelser på nationalt plan i overensstemmelse med den nye dagsorden for færdigheder i Europa og Rådets henstilling om sporing af færdiguddannede, |
| --- | --- |

27.

fremme udviklingen af fælles, passende værktøjer til sporing af færdiguddannede fra videregående uddannelser og erhvervsuddannelser på nationalt plan i overensstemmelse med den nye dagsorden for færdigheder i Europa og Rådets henstilling om sporing af færdiguddannede,

MED HENBLIK PÅ VIDEREUDVIKLING AF INITIATIVET EUROPAUNIVERSITETER

ANERKENDER:

| 28. | udviklingen af de første Europauniversiteter som et ambitiøst initiativ, der kan muliggøre et mere intensivt, innovativt og struktureret samarbejde mellem alle typer videregående uddannelsesinstitutioner fra alle regioner i Europa, på alle niveauer og inden for alle aktivitetsområder, fra læring og undervisning til forskning og innovation, og mener, at dette kan være et revolutionerende fremskridt i det tværinstitutionelle samarbejde ved at tilbyde forskellige inspirerende visioner, modeller og temaer vedrørende interaktion til fordel for den fremtidige udvikling af det europæiske uddannelsesområde i overensstemmelse med samfundets skiftende behov, |
| --- | --- |

28.

udviklingen af de første Europauniversiteter som et ambitiøst initiativ, der kan muliggøre et mere intensivt, innovativt og struktureret samarbejde mellem alle typer videregående uddannelsesinstitutioner fra alle regioner i Europa, på alle niveauer og inden for alle aktivitetsområder, fra læring og undervisning til forskning og innovation, og mener, at dette kan være et revolutionerende fremskridt i det tværinstitutionelle samarbejde ved at tilbyde forskellige inspirerende visioner, modeller og temaer vedrørende interaktion til fordel for den fremtidige udvikling af det europæiske uddannelsesområde i overensstemmelse med samfundets skiftende behov,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG MED BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AT:

| 29. | finde metoder til at øge kendskabet til Europauniversiteterne og tilskynde forskellige typer videregående uddannelsesinstitutioner til at deltage ved at sikre, at initiativet både er af høj kvalitet og geografisk og socialt inklusivt, så initiativet bliver en reel succes:






  a. | ved at lette udvekslingen af relevante oplysninger mellem parterne for at styrke samarbejdsbestræbelserne og forbedre effektiviteten af de anvendte tilgange |
| --- | --- | --- |

29.

finde metoder til at øge kendskabet til Europauniversiteterne og tilskynde forskellige typer videregående uddannelsesinstitutioner til at deltage ved at sikre, at initiativet både er af høj kvalitet og geografisk og socialt inklusivt, så initiativet bliver en reel succes:

a.

ved at lette udvekslingen af relevante oplysninger mellem parterne for at styrke samarbejdsbestræbelserne og forbedre effektiviteten af de anvendte tilgange

| b. | ved at sikre et passende operationelt miljø gennem bedst mulig brug af de tilgængelige ressourcer og passende skridt til at fjerne eventuelle lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer på nationalt plan, når dette kræves |
| --- | --- |

b.

ved at sikre et passende operationelt miljø gennem bedst mulig brug af de tilgængelige ressourcer og passende skridt til at fjerne eventuelle lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer på nationalt plan, når dette kræves

| c. | ved at drage fordel af eksisterende og kommende værktøjer og instrumenter til at lette mobilitet og samarbejde på tværs af grænserne, som f.eks. den europæiske tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer og initiativet med et europæisk studiekort, og ved at fremme gennemførelsen af aftalte forpligtelser, som f.eks. Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og læringsophold i udlandet, samt forpligtelserne inden for det europæiske område for videregående uddannelse |
| --- | --- |

c.

ved at drage fordel af eksisterende og kommende værktøjer og instrumenter til at lette mobilitet og samarbejde på tværs af grænserne, som f.eks. den europæiske tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer og initiativet med et europæisk studiekort, og ved at fremme gennemførelsen af aftalte forpligtelser, som f.eks. Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og læringsophold i udlandet, samt forpligtelserne inden for det europæiske område for videregående uddannelse

| d. | ved at reflektere over såvel den eksisterende politikramme for læringsmobilitet som den europæiske ramme for kvalitetssikring at vurdere deres egnethed til at støtte den transformative forandring og styrke samarbejdet inden for videregående uddannelse |
| --- | --- |

d.

ved at reflektere over såvel den eksisterende politikramme for læringsmobilitet som den europæiske ramme for kvalitetssikring at vurdere deres egnethed til at støtte den transformative forandring og styrke samarbejdet inden for videregående uddannelse

| e. | ved at identificere styrkesider og muligheder for forbedring på grundlag af fælles oplysninger og en analyse af initiativets fremskridt |
| --- | --- |

e.

ved at identificere styrkesider og muligheder for forbedring på grundlag af fælles oplysninger og en analyse af initiativets fremskridt

| f. | ved at udnytte erfaringerne fra pilotprojekterne med Europauniversiteter til at kvalificere politikudformningen og videreudviklingen af beslægtet samarbejde på uddannelsesområdet og ved at undersøge behovet for at fremme passende politikker for Europauniversiteterne. |
| --- | --- |

f.

ved at udnytte erfaringerne fra pilotprojekterne med Europauniversiteter til at kvalificere politikudformningen og videreudviklingen af beslægtet samarbejde på uddannelsesområdet og ved at undersøge behovet for at fremme passende politikker for Europauniversiteterne.

---

BILAG

I FORBINDELSE MED VEDTAGELSEN AF DENNE RESOLUTION MINDER RÅDET NAVNLIG OM FØLGENDE POLITIKBAGGRUND:

| 1. | Rådets konklusioner om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (12. maj 2009) |
| --- | --- |

1.

Rådets konklusioner om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (12. maj 2009)

| 2. | Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (20. december 2012) |
| --- | --- |

2.

Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (20. december 2012)

| 3. | Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse (17. marts 2015 i Paris) |
| --- | --- |

3.

Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse (17. marts 2015 i Paris)

| 4. | Ministerkommunikéet fra Jerevan (15. maj 2015) |
| --- | --- |

4.

Ministerkommunikéet fra Jerevan (15. maj 2015)

| 5. | Rådets og Kommissionens fælles rapport om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (23.-24. november 2015) |
| --- | --- |

5.

Rådets og Kommissionens fælles rapport om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (23.-24. november 2015)

| 6. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016 (24. februar 2016) |
| --- | --- |

6.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016 (24. februar 2016)

| 7. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (10. juni 2016) |
| --- | --- |

7.

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (10. juni 2016)

| 8. | Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (19. december 2016) |
| --- | --- |

8.

Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (19. december 2016)

| 9. | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om inklusion i mangfoldighed for at sikre uddannelse af høj kvalitet for alle (17. februar 2017) |
| --- | --- |

9.

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om inklusion i mangfoldighed for at sikre uddannelse af høj kvalitet for alle (17. februar 2017)

| 10. | Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (22. maj 2017) |
| --- | --- |

10.

Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (22. maj 2017)

| 11. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur: Europa-Kommissionens bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Göteborg den 17. november 2017 |
| --- | --- |

11.

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur: Europa-Kommissionens bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Göteborg den 17. november 2017

| 12. | Rådets henstilling om sporing af færdiguddannede (20. november 2017) |
| --- | --- |

12.

Rådets henstilling om sporing af færdiguddannede (20. november 2017)

| 13. | Rådets konklusioner om en fornyet EU-dagsorden for videregående uddannelse (20. november 2017) |
| --- | --- |

13.

Rådets konklusioner om en fornyet EU-dagsorden for videregående uddannelse (20. november 2017)

| 14. | Rådets konklusioner om skoleudvikling og fremragende undervisning (20. november 2017) |
| --- | --- |

14.

Rådets konklusioner om skoleudvikling og fremragende undervisning (20. november 2017)

| 15. | Det Europæiske Råds konklusioner (17. december 2017) |
| --- | --- |

15.

Det Europæiske Råds konklusioner (17. december 2017)

| 16. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for digital uddannelse (17. januar 2018) |
| --- | --- |

16.

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for digital uddannelse (17. januar 2018)

| 17. | Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af programmet Erasmus+ (31. januar 2018) |
| --- | --- |

17.

Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af programmet Erasmus+ (31. januar 2018)

| 18. | Rådets henstilling om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (15. marts 2018) |
| --- | --- |

18.

Rådets henstilling om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (15. marts 2018)

| 19. | Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (22. maj 2018) |
| --- | --- |

19.

Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (22. maj 2018)

| 20. | Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (22. maj 2018) |
| --- | --- |

20.

Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (22. maj 2018)

| 21. | Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (22. maj 2018) |
| --- | --- |

21.

Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (22. maj 2018)

| 22. | Ministerkommunikéet fra Paris (25. maj 2018) |
| --- | --- |

22.

Ministerkommunikéet fra Paris (25. maj 2018)

| 23. | Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (26. november 2018) |
| --- | --- |

23.

Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (26. november 2018)

| 24. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den koordinerede plan for kunstig intelligens (7. december 2018) |
| --- | --- |

24.

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den koordinerede plan for kunstig intelligens (7. december 2018)

| 25. | Rådets konklusioner »På vej mod en stadig mere bæredygtig Union i 2030« (9. april 2019) |
| --- | --- |

25.

Rådets konklusioner »På vej mod en stadig mere bæredygtig Union i 2030« (9. april 2019)

| 26. | Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (22. maj 2019) |
| --- | --- |

26.

Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (22. maj 2019)

| 27. | Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring (22. maj 2019) |
| --- | --- |

27.

Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring (22. maj 2019)

| 28. | Rådets konklusioner om fremtiden for et højdigitaliseret Europa efter 2020: »Styrke den digitale og økonomiske konkurrenceevne i hele Unionen og den digitale samhørighed« (7. juni 2019) |
| --- | --- |

28.

Rådets konklusioner om fremtiden for et højdigitaliseret Europa efter 2020: »Styrke den digitale og økonomiske konkurrenceevne i hele Unionen og den digitale samhørighed« (7. juni 2019)

| 29. | Det Europæiske Råd: Den nye strategiske dagsorden 2019-2024 (20. juni 2019) DA |
| --- | --- |

29.

Det Europæiske Råd: Den nye strategiske dagsorden 2019-2024 (20. juni 2019) DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/7

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9600 — Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/02)

Den 7. november 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9600. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9600. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/8

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets))

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/03)

Den 8. november 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9539. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9539. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/9

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9484 — Semler/VWFS/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/04)

Den 5. november 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9484. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9484. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/10

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9319 — DP World/P&O Group)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/05)

Den 26. juni 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9319. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9319. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/11

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9367 — Mirova/Predica/Indigo)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/06)

Den 26. august 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9367. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9367. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/12

---

Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst

(2019/C 389/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM den politiske baggrund, jf. bilaget til disse konklusioner,

ANERKENDER:

| 1. | at det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (1) bekræfter, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der muliggør fuld deltagelse i samfundslivet og vellykkede overgange til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

1.

at det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (1) bekræfter, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der muliggør fuld deltagelse i samfundslivet og vellykkede overgange til arbejdsmarkedet;

| 2. | at livslang læring omfatter læring fra førskoleundervisning og børnepasning til tiden efter pensionering, herunder hele spektret af formel, ikkeformel og uformel læring, med det formål at forbedre viden, færdigheder og kompetencer i et personligt, borgermæssigt, socialt og/eller beskæftigelsesrelateret perspektiv. Livslang læring sætter det enkelte individ i centrum for læring og giver alle mulighed for at få den viden, der er relevant for at deltage som aktive borgere i vidensamfundet og på arbejdsmarkedet, hvilket fremmer den frie bevægelighed for europæiske borgere; |
| --- | --- |

2.

at livslang læring omfatter læring fra førskoleundervisning og børnepasning til tiden efter pensionering, herunder hele spektret af formel, ikkeformel og uformel læring, med det formål at forbedre viden, færdigheder og kompetencer i et personligt, borgermæssigt, socialt og/eller beskæftigelsesrelateret perspektiv. Livslang læring sætter det enkelte individ i centrum for læring og giver alle mulighed for at få den viden, der er relevant for at deltage som aktive borgere i vidensamfundet og på arbejdsmarkedet, hvilket fremmer den frie bevægelighed for europæiske borgere;

| 3. | at de nuværende samfundsmæssige og økonomiske udfordringer kræver tilgange, der engagerer, motiverer og bemyndiger de lærende, samfundet og arbejdsgiverne til at være mere proaktive og strategiske med hensyn til at gøre livslang læring til en realitet for alle, og betydningen af en systematisk og engageret koordinering på tværs af relevante politikområder med henblik på en vellykket gennemførelse af politikker for livslang læring samt den afgørende rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller for disse politikkers udformning, gennemførelse og succes; |
| --- | --- |

3.

at de nuværende samfundsmæssige og økonomiske udfordringer kræver tilgange, der engagerer, motiverer og bemyndiger de lærende, samfundet og arbejdsgiverne til at være mere proaktive og strategiske med hensyn til at gøre livslang læring til en realitet for alle, og betydningen af en systematisk og engageret koordinering på tværs af relevante politikområder med henblik på en vellykket gennemførelse af politikker for livslang læring samt den afgørende rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller for disse politikkers udformning, gennemførelse og succes;

| 4. | betydningen af at fremme lige muligheder for deltagelse i og adgang til livslang læring for alle uanset baggrund ved at anerkende og bygge videre på tidligere viden, færdigheder og kompetencer og derved fremme vedvarende, mangeartede og gnidningsløse overgange mellem forskellige niveauer af og former for uddannelse; |
| --- | --- |

4.

betydningen af at fremme lige muligheder for deltagelse i og adgang til livslang læring for alle uanset baggrund ved at anerkende og bygge videre på tidligere viden, færdigheder og kompetencer og derved fremme vedvarende, mangeartede og gnidningsløse overgange mellem forskellige niveauer af og former for uddannelse;

| 5. | den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller i det europæiske samarbejde om uddannelse og i Erasmus+-programmet, og deres betydning for nationale uddannelses-, beskæftigelses- og social- og arbejdsmarkedspolitikker samt for det demokratiske engagement; |
| --- | --- |

5.

den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller i det europæiske samarbejde om uddannelse og i Erasmus+-programmet, og deres betydning for nationale uddannelses-, beskæftigelses- og social- og arbejdsmarkedspolitikker samt for det demokratiske engagement;

| 6. | den rolle, som livslang læring spiller, når det drejer sig om at sætte individer, samfund og arbejdsmarkedet i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling og samtidig bidrage til social inklusion, |
| --- | --- |

6.

den rolle, som livslang læring spiller, når det drejer sig om at sætte individer, samfund og arbejdsmarkedet i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling og samtidig bidrage til social inklusion,

FREMHÆVER:

| 7. | Unionens og medlemsstaternes forpligtelse over for De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

7.

Unionens og medlemsstaternes forpligtelse over for De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling;

| 8. | den nye strategiske dagsorden 2019-2024 (2), der fastlægger udviklingen af et stærkt og dynamisk økonomisk fundament og opbygningen af et klimaneutralt, grønt, retfærdigt og socialt Europa som strategiske prioriteter og fremhæver de digitale omstillingspolitikker, som omfatter vores samfundsmæssige værdier og fremmer inklusivitet; og anerkender behovet for at øge investeringerne i menneskers færdigheder og uddannelse, samtidig med at grundlaget for langsigtet bæredygtig og inklusiv vækst sikres; behovet for at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU- og medlemsstatsplan, idet der tages behørigt hensyn til de respektive beføjelser og nærhedsprincippet, samtidig med at det bemærkes, at dette kræver nøje opmærksomhed på sociale spørgsmål, risici og eksklusion, der opstår som følge af uligheder og uddannelsesskel; |
| --- | --- |

8.

den nye strategiske dagsorden 2019-2024 (2), der fastlægger udviklingen af et stærkt og dynamisk økonomisk fundament og opbygningen af et klimaneutralt, grønt, retfærdigt og socialt Europa som strategiske prioriteter og fremhæver de digitale omstillingspolitikker, som omfatter vores samfundsmæssige værdier og fremmer inklusivitet; og anerkender behovet for at øge investeringerne i menneskers færdigheder og uddannelse, samtidig med at grundlaget for langsigtet bæredygtig og inklusiv vækst sikres; behovet for at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU- og medlemsstatsplan, idet der tages behørigt hensyn til de respektive beføjelser og nærhedsprincippet, samtidig med at det bemærkes, at dette kræver nøje opmærksomhed på sociale spørgsmål, risici og eksklusion, der opstår som følge af uligheder og uddannelsesskel;

| 9. | det nye begreb »trivselsøkonomi«, der har til formål at sætte mennesker og deres trivsel i centrum for politikudformningen og beslutningstagningen, |
| --- | --- |

9.

det nye begreb »trivselsøkonomi«, der har til formål at sætte mennesker og deres trivsel i centrum for politikudformningen og beslutningstagningen,

MINDER OM, at:

| 10. | Rådet i sine konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde erklærede, at det europæiske uddannelsesområde bør understøttes af det livslange læringskontinuum, fra førskoleundervisning og børnepasning via skole- og erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenuddannelse, herunder ikkeformel og uformel læring, |
| --- | --- |

10.

Rådet i sine konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde erklærede, at det europæiske uddannelsesområde bør understøttes af det livslange læringskontinuum, fra førskoleundervisning og børnepasning via skole- og erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenuddannelse, herunder ikkeformel og uformel læring,

ER AF DEN OPFATTELSE, at:

| 11. | den igangværende teknologiske og digitale omstilling af vores samfund er ved at omdanne det økonomiske landskab, arbejdsmarkedet og det civile engagement og kan således potentielt have en betydelig indvirkning på den sociale samhørighed og ligheden; |
| --- | --- |

11.

den igangværende teknologiske og digitale omstilling af vores samfund er ved at omdanne det økonomiske landskab, arbejdsmarkedet og det civile engagement og kan således potentielt have en betydelig indvirkning på den sociale samhørighed og ligheden;

| 12. | uddannelsespolitikker i forbindelse med udformningen af de europæiske politikker for digital omstilling er af afgørende betydning for at sikre trivsel og bæredygtig vækst i Europa. Investering i ny viden, færdigheder og kompetencer er afgørende for at styrke Europas konkurrenceevne og produktivitet; |
| --- | --- |

12.

uddannelsespolitikker i forbindelse med udformningen af de europæiske politikker for digital omstilling er af afgørende betydning for at sikre trivsel og bæredygtig vækst i Europa. Investering i ny viden, færdigheder og kompetencer er afgørende for at styrke Europas konkurrenceevne og produktivitet;

| 13. | udviklingen af teknologi og navnlig kunstig intelligens (AI) har et betydeligt potentiale til at skabe nye former for økonomiske og samfundsmæssige aktiviteter, færdigheder, arbejdspladser og tjenesteydelser. Der skal udvikles effektive politikker, redskaber og foranstaltninger inden for uddannelse for at sikre, at alle har tilstrækkelig viden og tilstrækkelige færdigheder og kompetencer til at deltage fuldt ud i et samfund i forandring, samtidig med at der skabes opmærksomhed om de etiske betænkeligheder og risici, som et potentielt misbrug af teknologi medfører; |
| --- | --- |

13.

udviklingen af teknologi og navnlig kunstig intelligens (AI) har et betydeligt potentiale til at skabe nye former for økonomiske og samfundsmæssige aktiviteter, færdigheder, arbejdspladser og tjenesteydelser. Der skal udvikles effektive politikker, redskaber og foranstaltninger inden for uddannelse for at sikre, at alle har tilstrækkelig viden og tilstrækkelige færdigheder og kompetencer til at deltage fuldt ud i et samfund i forandring, samtidig med at der skabes opmærksomhed om de etiske betænkeligheder og risici, som et potentielt misbrug af teknologi medfører;

| 14. | den teknologiske omstilling øger efterspørgslen efter færdigheder og kompetencer på højt niveau, tilpasningsevne og karriereplanlægningsfærdigheder, samtidig med at efterspørgslen efter lavtuddannede til at udføre rutinepræget og repetitivt arbejde falder. Virkningerne varierer med hensyn til tid, sted og omfang, da nogle sektorer og områder er mere berørte end andre. Et godt udbud af livslang læring og livslang vejledning kan bidrage til at mindske kløften mellem arbejdstagere med avancerede og ringe færdigheder på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

14.

den teknologiske omstilling øger efterspørgslen efter færdigheder og kompetencer på højt niveau, tilpasningsevne og karriereplanlægningsfærdigheder, samtidig med at efterspørgslen efter lavtuddannede til at udføre rutinepræget og repetitivt arbejde falder. Virkningerne varierer med hensyn til tid, sted og omfang, da nogle sektorer og områder er mere berørte end andre. Et godt udbud af livslang læring og livslang vejledning kan bidrage til at mindske kløften mellem arbejdstagere med avancerede og ringe færdigheder på arbejdsmarkedet;

| 15. | udfordringen med at omskole og opkvalificere den voksne befolkning i Europa er umådelig stor. Derfor er det mere relevant at investere i grundlæggende færdigheder og nøglekompetencer end nogensinde før. Inklusiv uddannelse af høj kvalitet (formel, ikkeformel, uformel læring samt arbejdsbaseret læring) og en bred tilgang til kompetenceudvikling forbedrer niveauet for tilegnelse af grundlæggende færdigheder og støtter udviklingen i retning af mere avancerede færdigheder og kompetencer; |
| --- | --- |

15.

udfordringen med at omskole og opkvalificere den voksne befolkning i Europa er umådelig stor. Derfor er det mere relevant at investere i grundlæggende færdigheder og nøglekompetencer end nogensinde før. Inklusiv uddannelse af høj kvalitet (formel, ikkeformel, uformel læring samt arbejdsbaseret læring) og en bred tilgang til kompetenceudvikling forbedrer niveauet for tilegnelse af grundlæggende færdigheder og støtter udviklingen i retning af mere avancerede færdigheder og kompetencer;

| 16. | uligheder i adgangen til og udbuddet af voksenuddannelse fortsat er en udfordring, da voksnes deltagelse i læringsaktiviteter stadig er lav, og især voksne med ringe færdigheder har brug for mere intensiv støtte til at deltage i læring (3). Der bør gøres en større indsats for at involvere socialt dårligt stillede personer i deltagelsen i livslang læring og sætte dem i stand til at komme ind på, komme tilbage til eller forblive på arbejdsmarkedet og støtte deres karriereudvikling; |
| --- | --- |

16.

uligheder i adgangen til og udbuddet af voksenuddannelse fortsat er en udfordring, da voksnes deltagelse i læringsaktiviteter stadig er lav, og især voksne med ringe færdigheder har brug for mere intensiv støtte til at deltage i læring (3). Der bør gøres en større indsats for at involvere socialt dårligt stillede personer i deltagelsen i livslang læring og sætte dem i stand til at komme ind på, komme tilbage til eller forblive på arbejdsmarkedet og støtte deres karriereudvikling;

| 17. | igangværende demografiske forandringer giver muligheder og udfordringer på både individuelt og samfundsmæssigt plan, idet lave fødselstal og en højere forventet levetid ændrer samfundene i retning af en ældre befolkningsstruktur i mange medlemsstater (4); |
| --- | --- |

17.

igangværende demografiske forandringer giver muligheder og udfordringer på både individuelt og samfundsmæssigt plan, idet lave fødselstal og en højere forventet levetid ændrer samfundene i retning af en ældre befolkningsstruktur i mange medlemsstater (4);

| 18. | bedre anerkendelse af ældres potentiale og fremme af tilbud til dem samt muligheder for at deltage i samfundet, selv senere i livet, bidrager til at skabe sammenhængende samfund. Livslang læring er en afgørende faktor for ældre borgeres sunde aldring og aktive deltagelse i det sociale og økonomiske liv; |
| --- | --- |

18.

bedre anerkendelse af ældres potentiale og fremme af tilbud til dem samt muligheder for at deltage i samfundet, selv senere i livet, bidrager til at skabe sammenhængende samfund. Livslang læring er en afgørende faktor for ældre borgeres sunde aldring og aktive deltagelse i det sociale og økonomiske liv;

| 19. | den høje kvalitet, inklusiviteten og tilgængeligheden af førskoleundervisning og børnepasning og af grundlæggende skoleuddannelse samt ikkeformelle læringsaktiviteter er afgørende politikker, når det drejer sig om at reagere på demografiske forandringer, sikre, at børn og unge har den viden og de færdigheder og kompetencer, der skal til i fremtiden, tackle risikoen for skolefrafald, fattigdom og social udstødelse og sikre et meningsfuldt liv; |
| --- | --- |

19.

den høje kvalitet, inklusiviteten og tilgængeligheden af førskoleundervisning og børnepasning og af grundlæggende skoleuddannelse samt ikkeformelle læringsaktiviteter er afgørende politikker, når det drejer sig om at reagere på demografiske forandringer, sikre, at børn og unge har den viden og de færdigheder og kompetencer, der skal til i fremtiden, tackle risikoen for skolefrafald, fattigdom og social udstødelse og sikre et meningsfuldt liv;

| 20. | der er et presserende behov for yderligere at fremme ligestilling mellem kønnene og tilskynde til lige adgang til uddannelse, navnlig i sektorer og erhverv, der er domineret af ét køn. Kvinder er underrepræsenterede i STEM-sektorerne i Europa, navnlig i den digitale sektor, hvor deres deltagelse fortsat er faldende. Styrkelse af kvinder i STEM-sektorerne, navnlig i den digitale sektor, er relevant for udviklingen af europæiske samfund og økonomier (5). Uddannelse kan bidrage til at afhjælpe kønsskævheden i den digitale sektor, |
| --- | --- |

20.

der er et presserende behov for yderligere at fremme ligestilling mellem kønnene og tilskynde til lige adgang til uddannelse, navnlig i sektorer og erhverv, der er domineret af ét køn. Kvinder er underrepræsenterede i STEM-sektorerne i Europa, navnlig i den digitale sektor, hvor deres deltagelse fortsat er faldende. Styrkelse af kvinder i STEM-sektorerne, navnlig i den digitale sektor, er relevant for udviklingen af europæiske samfund og økonomier (5). Uddannelse kan bidrage til at afhjælpe kønsskævheden i den digitale sektor,

UNDERSTREGER:

| 21. | behovet for at give politikkerne for og udbuddet af livslang læring et kraftigt skub fremad for bedre at kunne reagere på udfordringerne i et samfund i forandring; |
| --- | --- |

21.

behovet for at give politikkerne for og udbuddet af livslang læring et kraftigt skub fremad for bedre at kunne reagere på udfordringerne i et samfund i forandring;

| 22. | at en fortsat indsats for at gennemføre Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb er et afgørende skridt i retning af effektive politikker for livslang læring. Der vil dog være behov for en større indsats og en bredere vifte af politikker og instrumenter for at supplere denne og udvide mulighederne, så de gælder for alle; |
| --- | --- |

22.

at en fortsat indsats for at gennemføre Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb er et afgørende skridt i retning af effektive politikker for livslang læring. Der vil dog være behov for en større indsats og en bredere vifte af politikker og instrumenter for at supplere denne og udvide mulighederne, så de gælder for alle;

| 23. | løftet om en ambitiøs videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at gøre Europa til det førende læringssamfund i verden ved at bidrage til en kultur, der tilskynder, bemyndiger og motiverer mennesker og samfund til løbende at lære og innovere, herunder på alle niveauer af og i alle former for uddannelse og i alle livets faser, |
| --- | --- |

23.

løftet om en ambitiøs videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at gøre Europa til det førende læringssamfund i verden ved at bidrage til en kultur, der tilskynder, bemyndiger og motiverer mennesker og samfund til løbende at lære og innovere, herunder på alle niveauer af og i alle former for uddannelse og i alle livets faser,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 24. | at udvikle strategiske tilgange, der kan sætte skub i politikker for livslang læring, og at anerkende potentialet i livslang læring til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst og som reaktion på den teknologiske og grønne omstilling, herunder ved:






  a) | at udvikle uddannelsessystemerne på en sammenhængende måde for at muliggøre kontinuerlige og gnidningsløse læringsveje og -overgange for den enkelte lærende; |
| --- | --- | --- |

24.

at udvikle strategiske tilgange, der kan sætte skub i politikker for livslang læring, og at anerkende potentialet i livslang læring til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst og som reaktion på den teknologiske og grønne omstilling, herunder ved:

a)

at udvikle uddannelsessystemerne på en sammenhængende måde for at muliggøre kontinuerlige og gnidningsløse læringsveje og -overgange for den enkelte lærende;

| b) | at styrke ligheden på uddannelsesområdet ved at udvikle politikker, der har til formål at fremme adgangen til veletablerede overgangsmuligheder for alle og undgå uddannelsesmæssige blindgyder i uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

b)

at styrke ligheden på uddannelsesområdet ved at udvikle politikker, der har til formål at fremme adgangen til veletablerede overgangsmuligheder for alle og undgå uddannelsesmæssige blindgyder i uddannelsessystemerne;

| c) | at øge uddannelsessystemernes lydhørhed over for de lærendes behov og de hurtige ændringer på arbejdsmarkedet og i samfundet ved at lægge særlig vægt på de områder, der er mest påvirket af teknologiske forandringer og mest relevante i forbindelse med klimaændringer, samt på det presserende behov for at forbedre vores økologiske fodaftryk, og på at fremme uddannelse i bæredygtig udvikling som drivkraft for innovation, modstandsdygtighed og forandringsfremmende indsats, samtidig med at der tages hensyn til forskellige og skiftende behov for viden, færdigheder og kompetencer; |
| --- | --- |

c)

at øge uddannelsessystemernes lydhørhed over for de lærendes behov og de hurtige ændringer på arbejdsmarkedet og i samfundet ved at lægge særlig vægt på de områder, der er mest påvirket af teknologiske forandringer og mest relevante i forbindelse med klimaændringer, samt på det presserende behov for at forbedre vores økologiske fodaftryk, og på at fremme uddannelse i bæredygtig udvikling som drivkraft for innovation, modstandsdygtighed og forandringsfremmende indsats, samtidig med at der tages hensyn til forskellige og skiftende behov for viden, færdigheder og kompetencer;

| d) | at støtte nemme overgange mellem forskellige uddannelsesniveauer og -sektorer ved at lette alternative læringsveje, give vejledning, tilskynde til udbud af forskelligartet læring og alsidige læringsmiljøer og støtte nye lærings- og undervisningsmetoder på alle niveauer af og i alle former for uddannelse samt validere færdigheder og kompetencer, uanset hvor eller hvordan de erhverves, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

d)

at støtte nemme overgange mellem forskellige uddannelsesniveauer og -sektorer ved at lette alternative læringsveje, give vejledning, tilskynde til udbud af forskelligartet læring og alsidige læringsmiljøer og støtte nye lærings- og undervisningsmetoder på alle niveauer af og i alle former for uddannelse samt validere færdigheder og kompetencer, uanset hvor eller hvordan de erhverves, hvor det er muligt;

| e) | at undersøge mulighederne for at skabe fleksible, individualiserede og elevcentrerede læringsforløb og målrettede tilbud til sårbare grupper, f.eks. baseret på modulopbyggede og læringsresultatorienterede tilgange, der gør det lettere at skræddersy undervisningen til individuelle og erhvervsmæssige behov; |
| --- | --- |

e)

at undersøge mulighederne for at skabe fleksible, individualiserede og elevcentrerede læringsforløb og målrettede tilbud til sårbare grupper, f.eks. baseret på modulopbyggede og læringsresultatorienterede tilgange, der gør det lettere at skræddersy undervisningen til individuelle og erhvervsmæssige behov;

| f) | at understrege betydningen af fortsat kompetenceudvikling for lærere, undervisere på læreruddannelsen, skoleledere, undervisere, vejledere, ungdomsarbejdere og karriererådgivere med henblik på at tilvejebringe færdigheder og kompetencer til kontinuerlige undervisningsformål, der er tilgængelige for alle; |
| --- | --- |

f)

at understrege betydningen af fortsat kompetenceudvikling for lærere, undervisere på læreruddannelsen, skoleledere, undervisere, vejledere, ungdomsarbejdere og karriererådgivere med henblik på at tilvejebringe færdigheder og kompetencer til kontinuerlige undervisningsformål, der er tilgængelige for alle;

| g) | at fremme udvekslingen og tilgængeligheden af data, der er relevante for at sætte de lærende i stand til at forvalte og anvende data vedrørende deres egen læring og træffe informerede valg og beslutninger om den gennem livet, i fuld overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

g)

at fremme udvekslingen og tilgængeligheden af data, der er relevante for at sætte de lærende i stand til at forvalte og anvende data vedrørende deres egen læring og træffe informerede valg og beslutninger om den gennem livet, i fuld overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse;

| h) | at undersøge AI's potentiale til at støtte individualiseret uddannelse af høj kvalitet og udvikling af viden, færdigheder og kompetencer. Disse bestræbelser bør lægge stor vægt på inklusion og lighed ved at udnytte en pålidelig anvendelse af AI på uddannelsesområdet med henblik på at identificere uddannelsesmæssige udfordringer og sætte skub i læringsprocesser; |
| --- | --- |

h)

at undersøge AI's potentiale til at støtte individualiseret uddannelse af høj kvalitet og udvikling af viden, færdigheder og kompetencer. Disse bestræbelser bør lægge stor vægt på inklusion og lighed ved at udnytte en pålidelig anvendelse af AI på uddannelsesområdet med henblik på at identificere uddannelsesmæssige udfordringer og sætte skub i læringsprocesser;

| i) | at fortsætte bestræbelserne på at gennemføre Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring, |
| --- | --- |

i)

at fortsætte bestræbelserne på at gennemføre Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL MED BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG I TÆT SAMARBEJDE MED MEDLEMSSTATERNE:

| 25. | at sætte kraftigt skub i aktive, effektive og fremtidsorienterede strategier og politikker for livslang læring med det formål at øge deltagelsen i livslang læring på alle niveauer af og i alle former for uddannelse; |
| --- | --- |

25.

at sætte kraftigt skub i aktive, effektive og fremtidsorienterede strategier og politikker for livslang læring med det formål at øge deltagelsen i livslang læring på alle niveauer af og i alle former for uddannelse;

| 26. | at ajourføre effektiviteten og omfanget af nuværende politikker for livslang læring og deres målgrupper for bedre at kunne reagere på læringsbehov, der opstår som følge af ændringer i samfundet og på arbejdsmarkedet, herunder ved at videreudvikle det europæiske uddannelsesområde, afspejle livslang læring i den fremtidige strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet og udnytte de muligheder, som Erasmus+, Den Europæiske Socialfond og andre relevante EU-instrumenter giver; |
| --- | --- |

26.

at ajourføre effektiviteten og omfanget af nuværende politikker for livslang læring og deres målgrupper for bedre at kunne reagere på læringsbehov, der opstår som følge af ændringer i samfundet og på arbejdsmarkedet, herunder ved at videreudvikle det europæiske uddannelsesområde, afspejle livslang læring i den fremtidige strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet og udnytte de muligheder, som Erasmus+, Den Europæiske Socialfond og andre relevante EU-instrumenter giver;

| 27. | at støtte initiativer, der fremmer investeringer i livslang læring, herunder samarbejde mellem den offentlige og den private sektor; |
| --- | --- |

27.

at støtte initiativer, der fremmer investeringer i livslang læring, herunder samarbejde mellem den offentlige og den private sektor;

| 28. | at medtage effektiv og inklusiv anvendelse af AI i de områder, som skal videreudvikles, i handlingsplanen for digital uddannelse og det europæiske uddannelsesområde; |
| --- | --- |

28.

at medtage effektiv og inklusiv anvendelse af AI i de områder, som skal videreudvikles, i handlingsplanen for digital uddannelse og det europæiske uddannelsesområde;

| 29. | at forbedre koordineringen af igangværende og fremtidige bestræbelser på at forbedre datainteroperabilitet, f.eks. ved at sikre adgang til personlige uddannelsesdata, forbedre udvekslingen af uddannelsesdata mellem lærende, uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere, samtidig med at overlappende bestræbelser på EU-plan undgås, for at udnytte potentialet i den digitale omstilling, i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

29.

at forbedre koordineringen af igangværende og fremtidige bestræbelser på at forbedre datainteroperabilitet, f.eks. ved at sikre adgang til personlige uddannelsesdata, forbedre udvekslingen af uddannelsesdata mellem lærende, uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere, samtidig med at overlappende bestræbelser på EU-plan undgås, for at udnytte potentialet i den digitale omstilling, i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse;

| 30. | at støtte nationale politikker, der har til formål at øge uddannelsessystemernes evne til at reagere på de hurtigt skiftende behov på arbejdsmarkedet og i samfundet, ved at lette og øge formidlingen og anvendelsen af analytiske og forskningsmæssige data samt prognosedata, herunder sporing af færdiguddannede, samt viden om færdigheder med henblik på at påvirke politikken på lang sigt; |
| --- | --- |

30.

at støtte nationale politikker, der har til formål at øge uddannelsessystemernes evne til at reagere på de hurtigt skiftende behov på arbejdsmarkedet og i samfundet, ved at lette og øge formidlingen og anvendelsen af analytiske og forskningsmæssige data samt prognosedata, herunder sporing af færdiguddannede, samt viden om færdigheder med henblik på at påvirke politikken på lang sigt;

| 31. | at tilskynde til et stort skridt fremad i videreudviklingen af livslang læring ved at undersøge bedre muligheder for samarbejde mellem uddannelsesniveauer og -sektorer samt relevante myndigheder (f.eks. sociale myndigheder, sundhedsmyndigheder og migrationsmyndigheder) og ved at fremme alsidige og fleksible læringsmuligheder for at opkvalificere og omskole voksne i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, offentlige arbejdsformidlinger og andre relevante interessenter; |
| --- | --- |

31.

at tilskynde til et stort skridt fremad i videreudviklingen af livslang læring ved at undersøge bedre muligheder for samarbejde mellem uddannelsesniveauer og -sektorer samt relevante myndigheder (f.eks. sociale myndigheder, sundhedsmyndigheder og migrationsmyndigheder) og ved at fremme alsidige og fleksible læringsmuligheder for at opkvalificere og omskole voksne i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, offentlige arbejdsformidlinger og andre relevante interessenter;

| 32. | at fremme yderligere synergier mellem uddannelse, forskning og innovation som et incitament til udvikling af det europæiske uddannelsesområde, navnlig gennem alliancerne mellem Europauniversiteterne, som spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme livslang læring; |
| --- | --- |

32.

at fremme yderligere synergier mellem uddannelse, forskning og innovation som et incitament til udvikling af det europæiske uddannelsesområde, navnlig gennem alliancerne mellem Europauniversiteterne, som spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme livslang læring;

| 33. | i forbindelse med evalueringen og ajourføringen af europæiske politikker for validering af ikkeformel og uformel læring at overveje et bredere koncept for validering af viden, færdigheder og kompetencer med det formål at muliggøre validering af færdigheder og kompetencer, uanset hvordan eller hvor de er opnået, for dermed at støtte gnidningsløse overgange og motivere til individuelle læringsveje, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser på dette område. |
| --- | --- |

33.

i forbindelse med evalueringen og ajourføringen af europæiske politikker for validering af ikkeformel og uformel læring at overveje et bredere koncept for validering af viden, færdigheder og kompetencer med det formål at muliggøre validering af færdigheder og kompetencer, uanset hvordan eller hvor de er opnået, for dermed at støtte gnidningsløse overgange og motivere til individuelle læringsveje, uden at dette berører medlemsstaternes beføjelser på dette område.

---

(1)  13129/17.

(2)  EUCO 9/19.

(3)  Rapporten om uddannelsesovervågning 2018.

(4)  Eurostat 2019: »Befolkningsstruktur og -aldring«.

(5)  Europa-Kommissionen 2018: Undersøgelse om kvinder i den digitale tidsalder.

---

BILAG

Politisk baggrund

1.

Rådets resolution af 27. juni 2002 om livslang læring (1)

2.

Resolution fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning i Europa (2)

3.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring (3)

4.

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (4)

5.

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (5)

6.

Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (6)

7.

Meddelelse fra Kommissionen om en ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen (7)

8.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (8)

9.

Kommissionens meddelelse om den europæiske interoperabilitetsramme — strategi for gennemførelse (9)

10.

Kommissionens meddelelse om styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur (10)

11.

Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (11)

12.

Rådets henstilling af 20. november 2017 om sporing af færdiguddannede (12)

13.

Kommissionens oplæg om styring af globaliseringen (13)

14.

2017-ministererklæringen fra Lissabon om den 4. UNECE- ministerkonference om aldring »A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer«

15.

Kommissionens meddelelse om opbygning af et stærkere Europa gennem en stærkere ungdoms-, uddannelses- og kulturpolitik (14)

16.

Kommissionens meddelelse om handlingsplanen for digital uddannelse (15)

17.

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) (16)

18.

Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (17)

19.

Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (18); og Rådets konklusioner af 22. maj 2019 om gennemførelse af henstillingen (19)

20.

Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (20)

21.

Kommissionens meddelelse om kunstig intelligens for Europa (21)

22.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1807 af 14. november 2018 om en ramme for fri udveksling af andre data end personoplysninger i Den Europæiske Union (22)

23.

Rådets konklusioner af 9. april 2019»På vej mod en stadig mere bæredygtig Union i 2030« (23)

24.

Rådets konklusioner af 7. juni 2019 om fremtiden for et højdigitaliseret Europa efter 2020: »Styrke den digitale og økonomiske konkurrenceevne i hele Unionen og den digitale samhørighed« (24)

25.

Rådets resolution om EU-strategien for unge 2019-2027 (25)

26.

Rådets konklusioner om trivselsøkonomi (26)

---

(1)  EFT C 163 af 9.7. 2002, s. 1.

1

(2)  9286/04.

2

(3)  EUT C 319 af 13.12.2008, s. 4.

3

(4)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

4

(5)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

6

(7)  COM(2016) 381.

7

(8)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

8

(9)  COM(2017) 134.

9

(10)  COM(2017) 673.

10

(11)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

11

(12)  EUT C 423 af 9.12.2017, s. 1.

12

(13)  COM(2017) 240.

13

(14)  COM(2018) 268.

14

(15)  COM(2018) 22.

15

(16)  EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42.

16

(17)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

17

(18)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

18

(19)  EUT C 189 af 5.6.2019, s. 23.

19

(20)  EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7.

20

(21)  COM(2018) 237.

21

(22)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 59.

22

(23)  8286/19.

23

(24)  8807/19.

24

(25)  EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1.

25

(26)  13432/19.

26

---

Europa-Kommissionen

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/19

---

Euroens vekselkurs (1)

15. november 2019

(2019/C 389/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1034 |
| JPY | japanske yen | 119,95 |
| DKK | danske kroner | 7,4723 |
| GBP | pund sterling | 0,85660 |
| SEK | svenske kroner | 10,6518 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0924 |
| ISK | islandske kroner | 135,90 |
| NOK | norske kroner | 10,0345 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,583 |
| HUF | ungarske forint | 334,80 |
| PLN | polske zloty | 4,2785 |
| RON | rumænske leu | 4,7686 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,3433 |
| AUD | australske dollar | 1,6221 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4608 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6361 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7255 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5021 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 285,34 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,2494 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7343 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4380 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 528,15 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5817 |
| PHP | filippinske pesos | 55,849 |
| RUB | russiske rubler | 70,3938 |
| THB | thailandske bath | 33,350 |
| BRL | brasilianske real | 4,6296 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,2194 |
| INR | indiske rupee | 79,1630 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1034

JPY

japanske yen

119,95

DKK

danske kroner

7,4723

GBP

pund sterling

0,85660

SEK

svenske kroner

10,6518

CHF

schweiziske franc

1,0924

ISK

islandske kroner

135,90

NOK

norske kroner

10,0345

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,583

HUF

ungarske forint

334,80

PLN

polske zloty

4,2785

RON

rumænske leu

4,7686

TRY

tyrkiske lira

6,3433

AUD

australske dollar

1,6221

CAD

canadiske dollar

1,4608

HKD

hongkongske dollar

8,6361

NZD

newzealandske dollar

1,7255

SGD

singaporeanske dollar

1,5021

KRW

sydkoreanske won

1 285,34

ZAR

sydafrikanske rand

16,2494

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7343

HRK

kroatiske kuna

7,4380

IDR

indonesiske rupiah

15 528,15

MYR

malaysiske ringgit

4,5817

PHP

filippinske pesos

55,849

RUB

russiske rubler

70,3938

THB

thailandske bath

33,350

BRL

brasilianske real

4,6296

MXN

mexicanske pesos

21,2194

INR

indiske rupee

79,1630

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/20

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9445 — Natura Cosmeticos/Avon Products)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 389/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Natura Cosméticos S.A. (»Natura«, Brasilien) |
| --- | --- |

—

Natura Cosméticos S.A. (»Natura«, Brasilien)

| — | Avon Products, Inc. (»Avon«, USA). |
| --- | --- |

—

Avon Products, Inc. (»Avon«, USA).

Natura erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Avon. Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Natura: global fremstilling og levering af produkter til skønhedspleje og personlig pleje, i EØS hovedsageligt under varemærkerne The Body Shop og Aesop |
| --- | --- |

—

Natura: global fremstilling og levering af produkter til skønhedspleje og personlig pleje, i EØS hovedsageligt under varemærkerne The Body Shop og Aesop

| — | Avon: global fremstilling og levering af produkter til skønhedspleje og personlig pleje, hovedsageligt via direkte salg. |
| --- | --- |

—

Avon: global fremstilling og levering af produkter til skønhedspleje og personlig pleje, hovedsageligt via direkte salg.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9445 — Natura Cosmeticos/Avon Products.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

Berigtigelser

| 18.11.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 389/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 389/21

---

Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2018, med institutionernes svar

(Den Europæiske Unions Tidende C 340 af 8. oktober 2019)

(2019/C 389/10)

Side 15, punkt 1.1, første punktum:

I stedet for:

»Vi er Den Europæiske Unions afhængige revisor.«

læses:

»Vi er Den Europæiske Unions uafhængige revisor.«

---