# Uradni list C 271/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 271 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5125. oktober 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 271

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5125. oktober 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugiPetnajsto zasedanje je potekalo v Ljubljani (Slovenija), od 17. do 20. marca 2008. |
| 2008/C 271/01 | Zapisnik seje v ponedeljek, 17. marca 2008 | 1 |
| Uradna ustanovna seja


  Seja skupne parlamentarne skupščine


  Sestava skupne parlamentarne skupščine


  Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci


  Namestniki


  Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/100.210)


  Sprejetje zapisnika 14. zasedanja skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 58, 1.3.2008)


  Sporočila sopredsednikov vključno s sklepi, sprejetimi na seji predsedstva 16. marca


  Trenutne razmere pri pogajanjih o gospodarskem partnerstvu in nadaljnji ukrepi v zvezi s kigalijsko izjavo: razprava brez resolucije


  Pogledi parlamentov AKP o načrtovanju desetega evropskega razvojnega sklada in strateških dokumentih držav AKP: razprava brez resolucije


  Mednarodno kazensko sodišče: razprava brez resolucije


  Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino |
| 2008/C 271/02 | Zapisnik seje v torek, 18. marca 2008 | 4 |
| Namestniki


  Izjava člana Komisije Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč


  Čas za vprašanja Komisiji


  Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 14. zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Kigaliju (Ruanda)


  Razprava s Komisijo


  Izjava predsednika vzhodnoafriške zakonodajne skupščine Ibrahima Abdija


  Nujna tema 1: Razmere v Keniji


  Strategija EU-Karibi


  Sprejetje zapisnika seje v ponedeljek, 17. marca


  Izjava državnega sekretarja za razvoj Andreja Štera (Slovenija), predsedujočega Svetu EU


  Nagovor ministra za gospodarstvo, finance in načrtovanje, pristojnega za privatizacijo, Alija Faraha Assoweha (Džibuti), predsedujočega Svetu AKP


  Čas za vprašanja Svetu


  Razprava s Svetom


  Predstavitev direktorice oddelka za obveščanje in zunanje odnose Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) Safiye Cagar – razprava brez resolucije |
| 2008/C 271/03 | Zapisnik seje v sredo, 19. marca 2008 | 7 |
| Izjava sopredsednika


  Odbor za politične zadeve


  Sprejetje zapisnika seje v torek zjutraj, 18. marca 2008


  Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu: kakšni so obeti za prihodnost in kakšna bo vloga civilne družbe?


  Nujna tema 2: Razmere v Čadu


  Odbor za socialne zadeve in okolje


  Predstavitev predsednika mednarodne delovne skupine Šport za razvoj in mir Johanna Kossa in Philipa O'Briena (UNICEF): razprava brez resolucije


  Čas za vprašanja Svetu |
| 2008/C 271/04 | Zapisnik seje v četrtek, 20. marca 2008 | 8 |
| Namestniki


  Sprejetje zapisnika popoldanske seje v torek, 18. marca 2008, in v sredo dopoldne, 19. marca 2008


  Migracije: razprava brez resolucije


  Podnebne spremembe in njihov družbeni in okoljski vpliv v državah AKP: razprava brez resolucije


  Zbirna poročila z delavnic


  Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori


  Glasovanje o nujnih predlogih resolucij


  Druge zadeve


  Kraj in datum 16. zasedanja skupne parlamentarne skupščine |
| Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine | 10 |
| Priloga II   Seznam navzočih na zasedanju od 17. do 20. marca v Ljubljani (Slovenija) | 14 |
| Priloga III   Priloga zapisnika seje v ponedeljek, 17. marca 2008 | 19 |
| Priloga IV   Sprejete resolucije | 20 |
| —   Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah programov za strukturno prilagajanje | 20 |
| —   Resolucija o izkušnjah evropskega regionalnega postopka povezovanja glede držav AKP | 27 |
| —   Resolucija o varnosti pri preskrbi s hrano v državah AKP in vloga sodelovanja AKP-EU | 32 |
| —   Resolucija o razmerah v Keniji | 37 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugiPetnajsto zasedanje je potekalo v Ljubljani (Slovenija), od 17. do 20. marca 2008.

2008/C 271/01

Zapisnik seje v ponedeljek, 17. marca 2008

1

Uradna ustanovna seja

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sestava skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Namestniki

Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/100.210)

Sprejetje zapisnika 14. zasedanja skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 58, 1.3.2008)

Sporočila sopredsednikov vključno s sklepi, sprejetimi na seji predsedstva 16. marca

Trenutne razmere pri pogajanjih o gospodarskem partnerstvu in nadaljnji ukrepi v zvezi s kigalijsko izjavo: razprava brez resolucije

Pogledi parlamentov AKP o načrtovanju desetega evropskega razvojnega sklada in strateških dokumentih držav AKP: razprava brez resolucije

Mednarodno kazensko sodišče: razprava brez resolucije

Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino

2008/C 271/02

Zapisnik seje v torek, 18. marca 2008

4

Namestniki

Izjava člana Komisije Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč

Čas za vprašanja Komisiji

Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 14. zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Kigaliju (Ruanda)

Razprava s Komisijo

Izjava predsednika vzhodnoafriške zakonodajne skupščine Ibrahima Abdija

Nujna tema 1: Razmere v Keniji

Strategija EU-Karibi

Sprejetje zapisnika seje v ponedeljek, 17. marca

Izjava državnega sekretarja za razvoj Andreja Štera (Slovenija), predsedujočega Svetu EU

Nagovor ministra za gospodarstvo, finance in načrtovanje, pristojnega za privatizacijo, Alija Faraha Assoweha (Džibuti), predsedujočega Svetu AKP

Čas za vprašanja Svetu

Razprava s Svetom

Predstavitev direktorice oddelka za obveščanje in zunanje odnose Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) Safiye Cagar – razprava brez resolucije

2008/C 271/03

Zapisnik seje v sredo, 19. marca 2008

7

Izjava sopredsednika

Odbor za politične zadeve

Sprejetje zapisnika seje v torek zjutraj, 18. marca 2008

Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu: kakšni so obeti za prihodnost in kakšna bo vloga civilne družbe?

Nujna tema 2: Razmere v Čadu

Odbor za socialne zadeve in okolje

Predstavitev predsednika mednarodne delovne skupine Šport za razvoj in mir Johanna Kossa in Philipa O'Briena (UNICEF): razprava brez resolucije

Čas za vprašanja Svetu

2008/C 271/04

Zapisnik seje v četrtek, 20. marca 2008

8

Namestniki

Sprejetje zapisnika popoldanske seje v torek, 18. marca 2008, in v sredo dopoldne, 19. marca 2008

Migracije: razprava brez resolucije

Podnebne spremembe in njihov družbeni in okoljski vpliv v državah AKP: razprava brez resolucije

Zbirna poročila z delavnic

Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

Druge zadeve

Kraj in datum 16. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine

10

Priloga II   Seznam navzočih na zasedanju od 17. do 20. marca v Ljubljani (Slovenija)

14

Priloga III   Priloga zapisnika seje v ponedeljek, 17. marca 2008

19

Priloga IV   Sprejete resolucije

20

—   Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah programov za strukturno prilagajanje

20

—   Resolucija o izkušnjah evropskega regionalnega postopka povezovanja glede držav AKP

27

—   Resolucija o varnosti pri preskrbi s hrano v državah AKP in vloga sodelovanja AKP-EU

32

—   Resolucija o razmerah v Keniji

37

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi Petnajsto zasedanje je potekalo v Ljubljani (Slovenija), od 17. do 20. marca 2008.

| 25.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/1

---

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 17. MARCA 2008

(2008/C 271/01)

(Seja se je začela ob 11.05.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Predsednik slovenskega parlamenta France Cukljati, predsednik slovenske vlade Janez Janša, sopredsednik skupne parlamentarne skupščine AKP-EU Wilkie Rasmussen, predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering (s sporočilom na videoposnetku) in sopredsednica skupne parlamentarne skupščine Glenys Kinnock.

(Seja je bila prekinjena ob 12.05 in se je nadaljevala ob 15.15.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

sopredsednica

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je pozdravila vse udeležence.

1.   Sestava skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je sporočila, da bo seznam članov skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali pristojni organi držav AKP in predsednik Evropskega parlamenta, priložen zapisniku.

2.   Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednica je povedala, da so organi držav AKP posredovali seznam predstavnikov, ki niso poslanci. V skladu s členom 17(1) sporazuma o partnerstvu in členom 1 poslovnika skupne parlamentarne skupščine je predlagala, da se njihova imena zabeležijo in vnesejo na seznam, ki bo priložen zapisniku.

Skupna parlamentarna skupščina se je s predlogom strinjala.

3.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Gill (namesto Jöns), Hutchinson (namesto Ferreire), Isler Beguin (namesto Iruja Amezage), Leinen (namesto Gröner), Maldeikis (namesto Zaborske), Mauro (namesto Coelha), Peterle (namesto Ventreja) in Yañez-Barnuevo (namesto Gurmai).

4.   Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/100.210)

Govorili so: Deva, Martens, Martínez Martínez, sopredsednica Kinnock, sopredsednik Rasmussen in Polisi (Ruanda).

Osnutek dnevnega reda je bil sprejet v obliki, kot je navedena v zapisniku.

5.   Sprejetje zapisnika 14. zasedanja skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 58, 1.3.2008)

Zapisnik je bil sprejet.

6.   Sporočila sopredsednikov vključno s sklepi, sprejetimi na seji predsedstva 16. marca

Sopredsednica je predstavila sklepe, sprejete na seji predsedstva 16. marca:

| — | z glasovanjem, o ohranitvi druge nujne točke: razmere v Čadu kot razprave z resolucijo; |
| --- | --- |

—

z glasovanjem, o ohranitvi druge nujne točke: razmere v Čadu kot razprave z resolucijo;

| — | o odobritvi naslednjih poročil stalnih odborov:






  — | Odbor za politične zadeve: Izzivi, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU |
| --- | --- | --- |

—

o odobritvi naslednjih poročil stalnih odborov:

—

Odbor za politične zadeve: Izzivi, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU

| — | Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino: Stanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in morebiten vpliv na države AKP |
| --- | --- |

—

Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino: Stanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in morebiten vpliv na države AKP

| — | Odbor za socialne zadeve in okolje: Družbene in okoljske posledice podnebnih sprememb |
| --- | --- |

—

Odbor za socialne zadeve in okolje: Družbene in okoljske posledice podnebnih sprememb

| — | o odobritvi sopredsednikom, da se udeležijo srečanj na visoki ravni kot predstavniki skupne parlamentarne skupščine, dokler ne bo sprejeto končno besedilo na eni od prihodnjih sej predsedstva; |
| --- | --- |

—

o odobritvi sopredsednikom, da se udeležijo srečanj na visoki ravni kot predstavniki skupne parlamentarne skupščine, dokler ne bo sprejeto končno besedilo na eni od prihodnjih sej predsedstva;

| — | o organizaciji misije skupne parlamentarne skupščine za spremljanje volitev v Angoli 5. in 6. septembra 2008 po povabilu Evropski uniji, naj napoti misijo za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

—

o organizaciji misije skupne parlamentarne skupščine za spremljanje volitev v Angoli 5. in 6. septembra 2008 po povabilu Evropski uniji, naj napoti misijo za spremljanje volitev;

| — | o organizaciji prvega regionalnega srečanja skupne parlamentarne skupščine v Windhoeku s sredstvi Evropskega parlamenta (in ne s sredstvi iz Evropskega razvojnega sklada); |
| --- | --- |

—

o organizaciji prvega regionalnega srečanja skupne parlamentarne skupščine v Windhoeku s sredstvi Evropskega parlamenta (in ne s sredstvi iz Evropskega razvojnega sklada);

| — | o sprejetju ponudbe Vanuatuja, da bi gostil regionalno srečanje neposredno po 16. zasedanju v Port Moresbyju; |
| --- | --- |

—

o sprejetju ponudbe Vanuatuja, da bi gostil regionalno srečanje neposredno po 16. zasedanju v Port Moresbyju;

| — | o naslovitvi pisma predsedniku Burundija in predsedniku narodne skupščine, ki vsebuje obsodbo nedavnih napadov na opozicijske politike in poziv k zagotovitvi njihove varnosti; |
| --- | --- |

—

o naslovitvi pisma predsedniku Burundija in predsedniku narodne skupščine, ki vsebuje obsodbo nedavnih napadov na opozicijske politike in poziv k zagotovitvi njihove varnosti;

| — | o pozivu pravnim službam Evropskega parlamenta in AKP, naj dajo pravno mnenje o tem, ali so mogoča ponovna pogajanja po parafiranju sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

—

o pozivu pravnim službam Evropskega parlamenta in AKP, naj dajo pravno mnenje o tem, ali so mogoča ponovna pogajanja po parafiranju sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| — | o naslovitvi pisma komisarju Mandelsonu, v katerem je izraženo obžalovanje, da se ni udeleževal razprav skupne parlamentarne skupščine o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, in katerega kopija je bila poslana predsedniku Barrosu. |
| --- | --- |

—

o naslovitvi pisma komisarju Mandelsonu, v katerem je izraženo obžalovanje, da se ni udeleževal razprav skupne parlamentarne skupščine o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, in katerega kopija je bila poslana predsedniku Barrosu.

Sopredsednica je najavila, da bodo delavnice potekale 19. marca, in pozdravila opazovalce iz vzhodnoafriške zakonodajne skupščine, sporočila roke za vložitev predlogov sprememb za zasedanje ter pojasnila sistem dodelitve časa za govor.

Govorila sta: Ribeiro e Castro in Gomes.

7.   Trenutne razmere pri pogajanjih o gospodarskem partnerstvu in nadaljnji ukrepi v zvezi s kigalijsko izjavo: razprava brez resolucije

Sopredsednica je temo na kratko predstavila in obžalovala, da se evropski komisar za trgovino ni udeležil razprave.

Govorili so: Maertens (Evropska komisija), Humphrey (Barbados), Dombrovskis, Dalrymple-Philibert (Jamajka), Hutchinson, Ali (Etiopija), Cavuilati (Fidži), Hall, Sithole (Južna Afrika), Lahai (Sierra Leone), Zimmer, Baldeh (Gambija), Diallo (Gvineja), Schmidt, Deerpalsing (Mauritius), Martens, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, William (Sejšeli), Dekuek (Sudan), Schnellhardt, Absullahi (Nigerija) in Seck (Senegal).

G. Maertens (Evropska komisija) je sodeloval v razpravi.

8.   Pogledi parlamentov AKP o načrtovanju desetega evropskega razvojnega sklada in strateških dokumentih držav AKP: razprava brez resolucije

Sopredsednica je napovedala temo.

Ga. Lahai (Sierra Leone) in g. Assarid (Mali) sta poročala o razpravah v njunih nacionalnih parlamentih.

Govorili so: Talagi (Niue), Baldeh (Gambija), Baum (Evropska komisija) in Oumarou (Nigerija).

9.   Mednarodno kazensko sodišče: razprava brez resolucije

Sopredsednica je napovedala temo.

Govorili so: Swaak-Goldman (urad tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča), Donat Cattin (Parliamentarians for Global Action), Mayer, Leinen, Straker (Saint Vincent in Grenadine), Dekuek (Sudan), Deva, Assarid (Mali), Jimenez (Dominikanska republika), Gomes, Lahai (Sierra Leone), Martínez Martínez in Awudu Mbaya (Kamerun).

10.   Poročilo o varnosti preskrbe s hrano v državah AKP in vlogi sodelovanja AKP-EU (AKP-EU/100.205/08/konč.)

G. Hutchinson in g. Ali (Etiopija) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Njobvu (Zambija), Mugambe (Uganda), Bowis, Borrell Fontelles, Ernesto (Mozambik), Aubert, Assarid (Mali), Novak, William (Sejšeli), Schnellhardt, Danata (Kamerun), Baum (Evropska komisija), Fernandes in Diallo (Gvineja).

Razpravo sta zaključila g. Ali (Etiopija) in g. Hutchinson.

(Seja se je končala ob 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 25.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/4

---

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 18. MARCA 2008

(2008/C 271/02)

(Seja se je začela ob 9.10.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

sopredsednica

Sopredsednica je sporočila, da bo točka o sporazumu iz Cotonouja, ki je bila preložena z dnevnega reda v ponedeljek, obravnavana kot zadnja točka dnevnega reda v torek, 18. marca. Izjava predsednika vzhodnoafriške zakonodajne skupščine Ibrahima Abdija bo sledila razpravi s Komisijo.

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Attard-Montalto (namesto Grabowske), Gill (namesto Jöns), Hutchinson (namesto Ferreire), Isler Béguin (namesto Iruja Amezage), Klaß (namesto López-Istúriza Whita), Leinen (namesto Gröner), Maldeikis (namesto Zaborske), Mauro (namesto Coelha), Peterle (namesto Ventreja), Virrankoski (namesto Lehideuxa) in Yañez-Barnuevo (namesto Gurmai).

2.   Izjava člana Komisije Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč

Komisar Michel je podal izjavo v imenu Komisije.

3.   Čas za vprašanja Komisiji

G. Lutundula (Demokratična republika Kongo) je vprašal o postopku v zvezi s časom za vprašanja Komisiji. Sopredsednica je člane obvestila, da v času za vprašanja lahko govorijo samo člani, ki so predložili vprašanja Komisiji. Za razpravo s Komisijo (točka 14) se uporabi postopek svobodne razprave brez seznama govornikov.

Na Komisijo je bilo naslovljenih 25 vprašanj.

Komisija je pisno odgovorila na vprašanja. G. Michel je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

vprašanje št. 10, ki ga je zastavila ga. Hall, o enakem dostopu do zdravstvenega varstva;

vprašanje št. 11, ki ga je zastavil g. F. Schmidt, o sporazumih o gospodarskem partnerstvu;

vprašanje št. 13, ki ga je zastavil g. William (Sejšeli) o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in začasnih sporazumih;

vprašanje št. 14, ki ga je zastavil g. Assarid (Mali) o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in začasnih sporazumih;

vprašanje št. 15, ki ga je zastavila ga. Deerpalsing (Mauritius) o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in začasnih sporazumih;

vprašanje št. 18, ki ga je zastavil g. Yañez-Barnuevo, o trgovinskih sporazumih;

vprašanje št. 25, ki ga je zastavil g. O. Schmidt, o državnih premoženjskih skladih v Afriki;

vprašanje št. 3, ki ga je zastavil g. Jardim Fernandes, o financiranju strategije EU-Afrika;

vprašanje št. 20, ki ga je zastavil g. Hutchinson, o razmerah v Severnem Kivuju;

vprašanje št. 21, ki ga je zastavil g. Van Hecke, o Vzhodnem Kongu;

vprašanje št. 23, ki ga je zastavila ga. Aubert, o onesnaževanju delte Nigra;

Avtorji vprašanj št. 6, 8, 12 in 16 na seji niso bili prisotni;

Dodatno vprašanje za ustni odgovor je postavila ga. Zimmer.

4.   Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 14. zasedanju skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Kigaliju (Ruanda)

Komisar Michel je govoril o dokumentu (AKP100.273), ki je bil razdeljen med udeležence in v katerem so podrobno opisani ukrepi Komisije po resolucijah, sprejetih v Kigaliju (Ruanda).

5.   Razprava s Komisijo

Govorili so: Jouye de Grandmaison, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Bowis, Cavuilati (Fidži), Manirakiza (Burundi), Isler Béguin, Oumarou (Niger), Gahler, Kgathi (Bocvana), Gomes, Dalrymple-Philibert (Jamajka), Hutchinson, William (Sejšeli), Cashman, Klassou (Togo), Seck (Senegal), Tiheli (Lesoto), Borrell Fontelles, Baldeh (Gambija), Jimenez (Dominikanska republika), Kollie (Liberija), Humphrey (Barbados), Lahai (Sierra Leone), Diallo (Gvineja) in Ngema Owono (Ekvatorialna Gvineja).

Komisar Michel je odgovoril na točke iz razprave.

Sopredsednica je pozvala skupščino, naj se odloči, ali ima lahko opazovalec iz Kube enominutni govor, za katerega je zaprosil. Ker ni bilo ugovorov, je g. Marichal podal izjavo.

G. Lutundula (Demokratična republika Kongo) je v zvezi z vprašanjem o pravilnosti postopka dejal, da nekatere države, o čigar razmerah se je razpravljalo, niso imele priložnosti spregovoriti ali niso bile udeležene v razpravi. Sopredsednica je pojasnila, da je v tej točki postopek svobodne razprave brez seznama govornikov omogočil vsem poslancem, da zaprosijo za besedo.

6.   Izjava predsednika vzhodnoafriške zakonodajne skupščine Ibrahima Abdija

G. Abdi je podal izjavo v imenu vzhodnoafriške zakonodajne skupščine.

7.   Nujna tema 1: Razmere v Keniji

Govorili so: Dombrovskis, Mushelenga (Namibija), William (Sejšeli), Assarid (Mali), Hutchinson, Lutundula (Demokratična republika Kongo), Said (Džibuti), Van Hecke, Diallo (Gvineja), Isler Béguin, Amon-Ago (Slonokoščena obala), Zimmer, Naib (Eritreja), Straker (Saint Vincent in Grenadine), Berend, Ogwal (Uganda), Toga (Etiopija), Gomes, Dekuek (Sudan), Dalrymple-Philibert (Jamajka), Kgathi (Bocvana) in Kamar (Kenija).

Komisar Michel je odgovoril na točke iz razprave.

8.   Strategija EU-Karibi

Razprava (brez resolucije)

Govorili so: Humphrey (Barbados), Wieland, Jouye de Grandmaison, Dalrymple-Philibert (Jamajka), Straker (Saint Vincent in Grenadine) in Ribeiro e Castro.

Razpravo je zaključil komisar Michel.

(Seja je bila prekinjena ob 13.20 in se je nadaljevala ob 15.20.)

PREDSEDUJOČI: Wilkie RASMUSSEN

sopredsednik

9.   Sprejetje zapisnika seje v ponedeljek, 17. marca

Zapisnik je bil sprejet.

10.   Izjava državnega sekretarja za razvoj Andreja Štera (Slovenija), predsedujočega Svetu EU

G. Šter je podal izjavo v imenu Sveta EU.

11.   Nagovor ministra za gospodarstvo, finance in načrtovanje, pristojnega za privatizacijo, Alija Faraha Assoweha (Džibuti), predsedujočega Svetu AKP

G. Farah Assoweh je podal izjavo v imenu Sveta AKP.

12.   Čas za vprašanja Svetu

Svetu AKP sta bili zastavljeni dve vprašanji.

G. Farah Assoweh je odgovoril na naslednja vprašanja, odgovoru na prvo pa je sledilo dodatno vprašanje:

vprašanje št. 1, ki ga je zastavil g. William (Sejšeli), o ratifikaciji revidiranega sporazuma iz Cotonouja;

vprašanje št. 2, ki ga je zastavila ga. Scheele (namesto ge. Carlotti), o ratifikaciji revidiranega sporazuma iz Cotonouja.

Na Svet EU je bilo naslovljenih devetnajst vprašanj.

G. Šter je odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

vprašanje št. 3, ki ga je zastavil g. Jardim Fernandes, o učinkovitosti pomoči;

vprašanje št. 4, ki ga je zastavil g. William (Sejšeli), o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in začasnih sporazumih o bruto domačem proizvodu na prebivalca;

vprašanje št. 5, ki ga je zastavila ga. Jouye de Grandmaison (namesto g. Agnoletta), o sporazumih o gospodarskem partnerstvu/izvoznih subvencijah;

vprašanje št. 6, ki ga je zastavil g. F. Schmidt, o reviziji začasnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu pred podpisom in uradnim obvestilom;

vprašanje št. 6, ki ga je zastavil g. Assarid (Mali), o sporazumih o gospodarskem partnerstvu;

vprašanje št. 11, ki ga je zastavila ga. Aubert, o uranu;

vprašanje št. 12, ki ga je zastavil g. Hutchinson (namesto ge. Ferreire), o razmerah v Severnem Kivuju;

vprašanje št. 14, ki ga je zastavil g. Schnellhardt, o misiji v Darfurju;

vprašanje št. 16, ki ga je zastavil g. Van Hecke, o naraščajočih napetostih v Somaliji;

vprašanje št. 17, ki ga je zastavila ga. Gomes, o misiji evropske varnostne in obrambne politike v Gvineji Bissau;

vprašanje št. 21, ki ga je zastavil g. O. Schmidt, o odvzemu prostosti švedskemu novinarju Dawitu Isaaku;

vprašanje št. 19, ki ga je zastavila ga. Zimmer, o zakonitem priseljevanju državljanov AKP v EU.

Na naslednji vprašanji ni bilo dodatnih vprašanj:

vprašanje št. 15, ki ga je zastavila ga. Jouye de Grandmaison (namesto ge. Carlotti), o razmerah v Somaliji;

vprašanje št. 18, ki ga je zastavil g. Leinen (namesto ge. Gröner), o podnebnih spremembah.

Avtorji vprašanj 8, 9, 10, 13 in 20 na seji niso bili prisotni.

13.   Razprava s Svetom

Govorili so: Hutchinson, Deerpalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Diallo (Gvineja), Isler Béguin, Said (Džibuti), Ribeiro e Castro, William (Sejšeli), Farah Assoweh (Svet AKP) in Šter (Svet EU).

14.   Umrljivost mater in peti razvojni cilj tisočletja

Ga. Cagar je podala izjavo v imenu UNFPA.

Govorili so: Mitchell, William (Sejšeli), sopredsednik Kinnock, O. Schmidt, Sithole (Mozambik), Aubert, Zimmer, Amon-Ago (Slonokoščena obala), Klass, Lahai (Sierra Leone), Gill, Ogwal (Uganda), Dekuek (Sudan) in Manservisi (Evropska komisija).

Sopredsednik je sporočil, da bo točka o izkušnjah evropskega regionalnega procesa povezovanja, ki bi jih države AKP lahko uporabile, (soporočevalca: Bornito De Sousa (Angola) in Filip Kaczmarek, Odbor za politične zadeve) obravnavana naslednji dan zjutraj.

Sporočeno je bilo tudi, da bosta točki o priseljevanju in podnebnih spremembah uvrščeni na dnevni red v četrtek zjutraj.

Točka o ratifikaciji revidiranega sporazuma iz Cotonouja (razprava brez resolucije) je bila odpovedana, ker je bilo vprašanje obravnavano v razpravah s Svetom in Komisijo.

(Seja se je končala ob 19.20.)

Wilkie RASMUSSEN in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 25.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/7

---

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 19. MARCA 2008

(2008/C 271/03)

(Seja se je začela ob 9.08.)

PREDSEDUJOČI: Wilkie RASMUSSEN

sopredsednik

1.   Izjava sopredsednika

Sopredsednik je sporočil spremembe dnevnega reda v sredo, 19. marca. Točka o poročilu Odbora za politične zadeve bo obravnavana kot prva točka.

2.   Poročilo o izkušnjah evropskega regionalnega procesa povezovanja, ki bi jih države AKP lahko uporabile (AKP-EU/100.203/08/konč.)

G. De Sousa (Angola) in g. Kaczmarek sta predstavila poročilo.

Govorili so: Gahler, Leinen, Assarid (Mali), Zimmer, Wieland in Yañez-Barnuevo.

Na vprašanja je odgovoril g. Manservisi (Evropska komisija).

Razpravo sta zaključila G. Kaczmarek in g. De Sousa (Angola).

3.   Sprejetje zapisnika seje v torek zjutraj, 18. marca 2008

Zapisnik je bil sprejet.

4.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu: kakšni so obeti za prihodnost in kakšna bo vloga civilne družbe?

Predsednik spremljevalnega odbora AKP-EU Dantin, je predstavil osnutek poročila „Sporazumi o gospodarskem partnerstvu: kakšni so obeti za prihodnost in kakšna bo vloga civilne družbe?“

Govorili so: Dalrymple-Philibert (Jamajka), William (Sejšeli), Sithole (Mozambik), Seck (Senegal), Borrell Fontelles, Jouye de Grandmaison in Amon-Ago (Slonokoščena obala).

Odgovoril je g. Dantin.

5.   Nujna tema 2: Razmere v Čadu

Temo je predstavil g. Manservisi (Evropska komisija).

Govorili so: Schröder, Dekuek (Sudan), Gomes, Saïd (Džibuti), Hall, Aubert, Kaczmarek, Bounkoulou (Kongo), Toga (Etiopija), Abdullahi (Nigerija), Berend, Seck (Senegal) in Lutundula (Demokratična republika Kongo).

6.   Poročilo o družbenih in okoljskih posledicah programov strukturnega prilagajanja (AKP-EU/100.202/08/konč.)

G. Oumarou (Niger) in g. Mitchell sta predstavila poročilo.

Govorili so: Seck (Senegal), Novak, Borrell Fontelles, Danata (Kamerun), O.Schmidt, Sithole (Mozambik), Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, William (Sejšeli) in Mporogomyi (Tanzanija).

Odgovoril je g. Baum (Evropska komisija).

Razpravo sta zaključila G. Oumarou (Niger) in g. Mitchell.

7.   Šport za razvoj in mir

Temo sta predstavila g. Koss in g. O'Brien.

Govorili so: Kgathi (Bocvana), Isler Béguin, Toga (Etiopija), Martens, Lahai (Sierra Leone), Callanan, Assarid (Mali), Sturdy, William (Sejšeli), Cheron (Haiti) in De Sousa (Angola).

Na vprašanja je odgovoril g. Baum (Evropska komisija).

Razpravo sta zaključila g. O'Brien in g. Koss.

8.   Čas za vprašanja Svetu

Govoril je: g. Naib (Eritreja) o vprašanju 21 (člen 14 Poslovnika).

(Seja se je zaključila ob 13.10.)

Wilkie RASMUSSEN in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 25.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/8

---

ZAPISNIK SEJE V ČETRTEK, 20. MARCA 2008

(2008/C 271/04)

(Seja se je začela ob 9.10.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Attard-Montalto (namesto Grabowske), Bushill-Matthews (namesto Langendriesa), Gill (namesto Jöns), Hutchinson (namesto Ferreire), Isler Béguin (namesto Iruja Amezage), Klaß (namesto López-Istúriza Whita), Leinen (namesto Gröner), Maldeikis (namesto Zaborske), Mauro (namesto Coelha), Peterle (namesto Ventreja), Virrankoski (namesto Lehideuxa), Yañez-Barnuevo (namesto Gurmai) in Zaleski (namesto Herranz Garcíe).

2.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v torek, 18. marca 2008, in v sredo dopoldne, 19. marca 2008

Zapisnik je bil sprejet.

Sopredsedniki so ob nenadni smrti dr. Chosanija Njobvuja 19. marca izrazili sožalje v imenu skupščine njegovi družini in njegovim parlamentarnim kolegom v Zambiji.

3.   Migracije: razprava brez resolucije

Sopredsednica je predstavila temo.

Govorili so: Attard-Montalto, Kaboré (Burkina Faso), Zaleski, Assarid (Mali), Borrell Fontelles, Cavuilati (Fidži), Isler Béguin, Cire Sall (Senegal), Hutchinson, Diallo (Gvineja), Kgathi (Bocvana), Yañez-Barnuevo, Naib (Eritreja), William (Sejšeli), Gomes, Humphrey (Barbados) in Baum (Evropska komisija).

4.   Podnebne spremembe in njihov družbeni in okoljski vpliv v državah AKP: razprava brez resolucije

Sopredsednica je predstavila temo.

Govorili so: Bowis, Milebou Aubussou (Gabon), Peterle, Deerpalsing (Mauritius), Dekuek (Sudan), Isler Béguin, Klassou (Togo), De Sousa (Angola), Lahai (Sierra Leone), Sithole (Mozambik), Mahazaka (Madagaskar), William (Sejšeli) in Baum (Evropska komisija).

5.   Zbirna poročila z delavnic

| — | Ljudmila Novak o usposabljanju invalidov v Sloveniji |
| --- | --- |

—

Ljudmila Novak o usposabljanju invalidov v Sloveniji

| — | Bernadette Lahai (Sierra Leone) o podeželskem turizmu v Sloveniji |
| --- | --- |

—

Bernadette Lahai (Sierra Leone) o podeželskem turizmu v Sloveniji

| — | Olle Schmidt o slovenski manjšinski politiki |
| --- | --- |

—

Olle Schmidt o slovenski manjšinski politiki

6.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

| — | Poročilo o izkušnjah evropskega regionalnega procesa povezovanja, ki bi jih države AKP lahko uporabile (AKP-EU/100.203/08/konč.) – Odbor za politične zadeve Soporočevalca: Bornito De Sousa (Angola) in Filip Kaczmarek
  Predlog spremembe 1 je bil sprejet.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Poročilo o izkušnjah evropskega regionalnega procesa povezovanja, ki bi jih države AKP lahko uporabile (AKP-EU/100.203/08/konč.) – Odbor za politične zadeve Soporočevalca: Bornito De Sousa (Angola) in Filip Kaczmarek

Predlog spremembe 1 je bil sprejet.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Poročilo o varnosti preskrbe s hrano v državah AKP in vloga sodelovanja AKP-EU (AKP-EU/100.205/08/konč.) – Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino Soporočevalca: Mohamed Ali (Etiopija) in Alain Hutchinson
  Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2, 3 in 4.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta z enim glasom proti. |
| --- | --- |

—

Poročilo o varnosti preskrbe s hrano v državah AKP in vloga sodelovanja AKP-EU (AKP-EU/100.205/08/konč.) – Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino Soporočevalca: Mohamed Ali (Etiopija) in Alain Hutchinson

Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 2, 3 in 4.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta z enim glasom proti.

| — | Poročilo o družbenih in okoljskih posledicah programov strukturnega prilagajanja (AKP-EU/100.202/08/konč.) – Odbor za socialne zadeve in okolje Soporočevalca: Alma Oumarou (Niger) in Gay Mitchell
  Skupina ALDE je vložila ustni predlog spremembe predloga spremembe 3. Bil je sprejet.
  Skupina ALDE je za predlog spremembe 5 zahtevala glasovanje po delih. Sprejeti so bili trije deli.
  Skupina PPE-DE je za uvodno izjavo D zahtevala ločeno glasovanje. Bila je zavrnjena.
  Skupina PPE-DE je za uvodno izjavo N zahtevala ločeno glasovanje. Sprejet je bil prvi del, drugi del pa je bil zavrnjen.
  Predlog spremembe 2 je bil zavrnjen.
  Predloga sprememb 1 in 4 sta bila sprejeta.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Poročilo o družbenih in okoljskih posledicah programov strukturnega prilagajanja (AKP-EU/100.202/08/konč.) – Odbor za socialne zadeve in okolje Soporočevalca: Alma Oumarou (Niger) in Gay Mitchell

Skupina ALDE je vložila ustni predlog spremembe predloga spremembe 3. Bil je sprejet.

Skupina ALDE je za predlog spremembe 5 zahtevala glasovanje po delih. Sprejeti so bili trije deli.

Skupina PPE-DE je za uvodno izjavo D zahtevala ločeno glasovanje. Bila je zavrnjena.

Skupina PPE-DE je za uvodno izjavo N zahtevala ločeno glasovanje. Sprejet je bil prvi del, drugi del pa je bil zavrnjen.

Predlog spremembe 2 je bil zavrnjen.

Predloga sprememb 1 in 4 sta bila sprejeta.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

7.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Nujni predlog resolucije o razmerah v Keniji (AKP-EU/100.269/08/sporaz.)

  G. Van Hecke je vložil ustni predlog spremembe odstavka 13. Bil je sprejet.
  Ugandska delegacija je vložila ustni predlog spremembe predloga spremembe 2. Bil je sprejet.
  Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 3 in 4.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog resolucije o razmerah v Keniji (AKP-EU/100.269/08/sporaz.)

G. Van Hecke je vložil ustni predlog spremembe odstavka 13. Bil je sprejet.

Ugandska delegacija je vložila ustni predlog spremembe predloga spremembe 2. Bil je sprejet.

Sprejeti so bili predlogi sprememb 1, 3 in 4.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Nujni predlog resolucije o razmerah v Čadu (AKP-EU/100.270/08/sporaz.)

  Zahtevano je bilo ločeno glasovanje o resoluciji v celoti.
  Resolucija je bil zavrnjena (glasovanje AKP: 14 glasov za, 24 proti in 3 vzdržani glasovi; glasovanje EU: vsi glasovi za).
  Govorili so: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Slonokoščena obala), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) in Schröder.
  Ga. Lulling je pojasnila glasovanje o resoluciji o varnosti preskrbe s hrano. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog resolucije o razmerah v Čadu (AKP-EU/100.270/08/sporaz.)

Zahtevano je bilo ločeno glasovanje o resoluciji v celoti.

Resolucija je bil zavrnjena (glasovanje AKP: 14 glasov za, 24 proti in 3 vzdržani glasovi; glasovanje EU: vsi glasovi za).

Govorili so: Gahler, Assarid (Mali), Aubert, Martínez Martínez, Amon-Ago (Slonokoščena obala), Gomes, Zaleski, Dekuek (Sudan), Leinen, Wieland, Oumarou (Niger) in Schröder.

Ga. Lulling je pojasnila glasovanje o resoluciji o varnosti preskrbe s hrano.

8.   Druge zadeve

O. Schmidt je predložil pisno vprašanje o pravilnosti postopka v zvezi z govorom člana AKP iz Eritreje o odvzemu prostosti švedskemu novinarju Dawitu Isaaku.

Sopredsednica se je zahvalila slovenskim oblastem za njihovo gostoljubnost in za ves trud, ki so ga vložili v organizacijo 15. zasedanja skupne parlamentarne skupščine v Ljubljani ter spremljajočih družabnih dogodkov.

Sopredsednica je komentirala skorajšno upokojitev Annick Lefèvre iz sekretariata EU, ki je v skupni parlamentarni skupščini službovala 34 let.

9.   Kraj in datum 16. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

Šestnajsto zasedanje skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 23. do 28. novembra 2008 v Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja).

(Seja se je končala ob 23.45.)

Wilkie RASMUSSEN in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKOVI OTOKI), sopredsednik | KINNOCK, sopredsednica |
| ANGOLA (podpredsednik/-ca) | GAHLER (podpredsednik) |
| BURKINA FASO (podpredsednik/-ca) | MANTOVANI (podpredsednik) |
| KONGO (Republika) (podpredsednik/-ca) | JOUYE DE GRANDMAISON (podpredsednica) |
| KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik/-ca) | CARLOTTI (podpredsednica) |
| ETIOPIJA (podpredsednik/-ca) | MITCHELL (podpredsednik) |
| GAMBIJA (podpredsednik/-ca) | AUBERT (podpredsednica) |
| GVAJANA (podpredsednik/-ca) | LULLING (podpredsednica) |
| PAPUA NOVA GVINEJA (podpredsednik/-ca) | BIELAN (podpredsedniK) |
| RUANDA (podpredsednik/-ca) | POLFER (podpredsednica) |
| SALOMONOVI OTOKI (podpredsednik/-ca) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik) |
| SURINAM (podpredsednik/-ca) | BOWIS (podpredsednik) |
| ZIMBABVE (podpredsednik/-ca) | GOUDIN (podpredsednica) |
| ANTIGVA IN BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMI | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOCVANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| KAMERUN | BUSK |
| ZELENORTSKI OTOKI | CALLANAN |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASHMAN |
| ČAD | COELHO |
| KOMORI | CORNILLET |
| COOKOVI OTOKI | DEVA |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DILLEN |
| DŽIBUTI | DOMBROVSKIS |
| DOMINIKA | FERNANDES |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | FERREIRA |
| EKVATORIALNA GVINEJA | GAUBERT |
| ERITREJA | GOMES |
| FIDŽI | GRABOWSKA |
| GABON | GRÖNER |
| GANA | GURMAI |
| GRENADA | HALL |
| GVINEJA | HAUG |
| GVINEJA BISSAU | HERRANZ GARCĺA |
| JAMAJKA | HOLM |
| HAITI | IRUJO AMEZAGA |
| KENIJA | JÖNS |
| KIRIBATI | KACZMAREK |
| LESOTO | KORHOLA |
| LIBERIJA | KOZLIK |
| MADAGASKAR | LANGENDRIES |
| MALAVI | LEHIDEUX |
| MALI | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | LOUIS |
| MAVRETANIJA | McAVAN |
| MAURITIUS | MARTENS |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | MAYER |
| MOZAMBIK | MORILLON |
| NAMIBIJA | NOVAK |
| NAURU (Republika) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIJA | ROITHOVÁ |
| NIUE | ROSATI |
| PALAU | SBARBATI |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SCHEELE |
| SVETA LUCIJA | SCHLYTER |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | SCHMIDT F. |
| SAMOA | SCHMIDT O. |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | SCHNELLHARDT |
| SENEGAL | SCHRÖDER |
| SEJŠELI | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SIERRA LEONE | SPERONI |
| SOMALIJA | STURDY |
| JUŽNA AFRIKA | VAN HECKE |
| SUDAN | VAN LANCKER |
| SVAZI | VENETO |
| TANZANIJA | VENTRE |
| VZHODNI TIMOR | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD IN TOBAGO | ZÁBORSKÁ |
| TUVALU | ZANI |
| UGANDA | ZĪLE |
| VANUATU | ZIMMER |
| ZAMBIJA | |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

RASMUSSEN (COOKOVI OTOKI), sopredsednik

KINNOCK, sopredsednica

ANGOLA (podpredsednik/-ca)

GAHLER (podpredsednik)

BURKINA FASO (podpredsednik/-ca)

MANTOVANI (podpredsednik)

KONGO (Republika) (podpredsednik/-ca)

JOUYE DE GRANDMAISON (podpredsednica)

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik/-ca)

CARLOTTI (podpredsednica)

ETIOPIJA (podpredsednik/-ca)

MITCHELL (podpredsednik)

GAMBIJA (podpredsednik/-ca)

AUBERT (podpredsednica)

GVAJANA (podpredsednik/-ca)

LULLING (podpredsednica)

PAPUA NOVA GVINEJA (podpredsednik/-ca)

BIELAN (podpredsedniK)

RUANDA (podpredsednik/-ca)

POLFER (podpredsednica)

SALOMONOVI OTOKI (podpredsednik/-ca)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik)

SURINAM (podpredsednik/-ca)

BOWIS (podpredsednik)

ZIMBABVE (podpredsednik/-ca)

GOUDIN (podpredsednica)

ANTIGVA IN BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMI

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOCVANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

KAMERUN

BUSK

ZELENORTSKI OTOKI

CALLANAN

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASHMAN

ČAD

COELHO

KOMORI

CORNILLET

COOKOVI OTOKI

DEVA

SLONOKOŠČENA OBALA

DILLEN

DŽIBUTI

DOMBROVSKIS

DOMINIKA

FERNANDES

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

FERREIRA

EKVATORIALNA GVINEJA

GAUBERT

ERITREJA

GOMES

FIDŽI

GRABOWSKA

GABON

GRÖNER

GANA

GURMAI

GRENADA

HALL

GVINEJA

HAUG

GVINEJA BISSAU

HERRANZ GARCĺA

JAMAJKA

HOLM

HAITI

IRUJO AMEZAGA

KENIJA

JÖNS

KIRIBATI

KACZMAREK

LESOTO

KORHOLA

LIBERIJA

KOZLIK

MADAGASKAR

LANGENDRIES

MALAVI

LEHIDEUX

MALI

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

LOUIS

MAVRETANIJA

McAVAN

MAURITIUS

MARTENS

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MAYER

MOZAMBIK

MORILLON

NAMIBIJA

NOVAK

NAURU (Republika)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIJA

ROITHOVÁ

NIUE

ROSATI

PALAU

SBARBATI

SAINT KITTS IN NEVIS

SCHEELE

SVETA LUCIJA

SCHLYTER

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SCHMIDT F.

SAMOA

SCHMIDT O.

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SCHNELLHARDT

SENEGAL

SCHRÖDER

SEJŠELI

SORNOSA MARTÍNEZ

SIERRA LEONE

SPERONI

SOMALIJA

STURDY

JUŽNA AFRIKA

VAN HECKE

SUDAN

VAN LANCKER

SVAZI

VENETO

TANZANIJA

VENTRE

VZHODNI TIMOR

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD IN TOBAGO

ZÁBORSKÁ

TUVALU

ZANI

UGANDA

ZĪLE

VANUATU

ZIMMER

ZAMBIJA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| IBOVI (REPUBLIKA KONGO), (sopredsednik) | CALLANAN, sopredsednik |
| CHERON (HAITI), podpredsednica | JÖNS, podpredsednica |
| AIMO (PAPUA NOVA GVINEJA) podpredsednik | POLFER, podpredsednica |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | DILLEN |
| COOKOVI OTOKI | GAHLER |
| AMON-AGO (SLONOKOŠČENA OBALA) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREJA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIJA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIDŽI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GVAJANA | LOUIS |
| KAMAR (KENIJA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KOLLIE (LIBERIJA | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT IN GRENADINE) | SCHMIDT F. |
| JUŽNA AFRIKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIJA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABVE) | ZIMMER |

Člani AKP

Poslanci EP

IBOVI (REPUBLIKA KONGO), (sopredsednik)

CALLANAN, sopredsednik

CHERON (HAITI), podpredsednica

JÖNS, podpredsednica

AIMO (PAPUA NOVA GVINEJA) podpredsednik

POLFER, podpredsednica

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

DILLEN

COOKOVI OTOKI

GAHLER

AMON-AGO (SLONOKOŠČENA OBALA)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREJA)

GOMES

TOGA (ETIOPIJA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIDŽI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GVAJANA

LOUIS

KAMAR (KENIJA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KOLLIE (LIBERIJA

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT IN GRENADINE)

SCHMIDT F.

JUŽNA AFRIKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIJA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABVE)

ZIMMER

ODBOR ZA EKONOMSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| KGATHI (BOCVANA), sopredsednik | SCHLYTER, sopredsednik |
| KUTEKALA (DEM. REP. KONGO) podpredsednik | DOMBROVSKIS, podpredsednik |
| WAZIRI (NIGERIJA), podpredsednik | RIBEIRO E CASTRO, podpredsednik |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| EKVATORIALNA GVINEJA | BULLMANN |
| ALI (ETIOPIJA) | |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAJKA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAVRETANIJA) | FERREIRA |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIJA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RUANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEJŠELI) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS IN NEVIS | ROSATI |
| SVETA LUCIJA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD IN TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIJA) | ZĪLE |

Člani AKP

Poslanci EP

KGATHI (BOCVANA), sopredsednik

SCHLYTER, sopredsednik

KUTEKALA (DEM. REP. KONGO) podpredsednik

DOMBROVSKIS, podpredsednik

WAZIRI (NIGERIJA), podpredsednik

RIBEIRO E CASTRO, podpredsednik

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

EKVATORIALNA GVINEJA

BULLMANN

ALI (ETIOPIJA)

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAJKA)

BUSK

TIHELI (LESOTO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAVRETANIJA)

FERREIRA

MIKRONEZIJA (Federativne države)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIJA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RUANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEJŠELI)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS IN NEVIS

ROSATI

SVETA LUCIJA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD IN TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIJA)

ZĪLE

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| BUTULSO (VANUATU), sopredsednik | SCHEELE, sopredsednica |
| SITHOLE (MOZAMBIK), podpredsednica | NOVAK, podpredsednica |
| DEERPALSING (MAURITIUS), podpredsednica | ARIF, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMI | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (CAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| ZELENORTSKI OTOKI | BOWIS |
| ČAD | CASHMAN |
| KOMORI | CANTON |
| SAID (DŽIBUTI) | CIANI |
| DOMINIkA | FERNANDES |
| JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA) | FRAILE |
| BALDEH (GAMBIJA) | GOUDIN |
| GVINEJA BISSAU | HALL |
| KIRIBATI | HAUG |
| MADAGASKAR | HOLM |
| MALAVI | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MARSHALLOVI OTOKI | KORHOLA |
| NAURU (Republika) | MARTENS |
| OUMAROU (NIGER) | MITCHELL |
| SALOMONOVI OTOKI | ROITHOVA |
| SOMALIJA | SCHMIDT O. |
| RATHPAL (SURINAM) | SCHNELLHARDT |
| THWALA (SVAZI) | VENETO |
| TIMOR-LESTE | WIJKMAN |
| | ZÁBORSKÁ |

Člani AKP

Poslanci EP

BUTULSO (VANUATU), sopredsednik

SCHEELE, sopredsednica

SITHOLE (MOZAMBIK), podpredsednica

NOVAK, podpredsednica

DEERPALSING (MAURITIUS), podpredsednica

ARIF, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMI

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (CAMERUN)

BORRELL FONTELLES

ZELENORTSKI OTOKI

BOWIS

ČAD

CASHMAN

KOMORI

CANTON

SAID (DŽIBUTI)

CIANI

DOMINIkA

FERNANDES

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

FRAILE

BALDEH (GAMBIJA)

GOUDIN

GVINEJA BISSAU

HALL

KIRIBATI

HAUG

MADAGASKAR

HOLM

MALAVI

JOUYE DE GRANDMAISON

MARSHALLOVI OTOKI

KORHOLA

NAURU (Republika)

MARTENS

OUMAROU (NIGER)

MITCHELL

SALOMONOVI OTOKI

ROITHOVA

SOMALIJA

SCHMIDT O.

RATHPAL (SURINAM)

SCHNELLHARDT

THWALA (SVAZI)

VENETO

TIMOR-LESTE

WIJKMAN

ZÁBORSKÁ

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 17. DO 20. MARCA V LJUBLJANI (SLOVENIJA)

| RASMUSSEN (Cookovi otoki), sopredsednik | KINNOCK, sopredsednica |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola), podpredsednik | ATTARD-MONTALTO (namesto GRABOWSKE) (3)
   (4)
   (5) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (podpredsednica) |
| KGATHI (Bocvana) | BEREND |
| KABORE (Burkina Faso) (podpredsednik) | BUSHILL (namesto LANGENDRIESA) (5) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BORRELL |
| DANATA (Kamerun) | BOWIS (podpredsednik) |
| ALMADA (Zelenortski otoki) | |
| SORONGUPE (Srednjeafriška republika) | |
| IBOVI (Kongo, Republika) (podpredsednik) | CALLANAN |
| LUTUNDULA (Kongo, Demokratična republika) (VP) | CASHMAN (2)
   (3) |
| MITCHELL (Cookovi otoki) | CORNILLET (3)
   (4) |
| AMON-AGO (Slonokoščena obala) | DEVA |
| ABDI SAID (Džibuti) | DILLEN (2)
   (3) |
| KNIGHTS (Dominika) | DOMBROVSKIS |
| JIMENEZ (Dominikanska republika) | FERNANDES |
| NGUEMA (Ekvatorialna Gvineja) | GAHLER (podpredsednik) |
| NAIB (Eritreja) | GILL (namesto Jöns) |
| TOGA (Etiopija) (podpredsednik) | GOMES |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | GOUDIN (podpredsednica) (2)
   (3) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | HALL (2)
   (3)
   (4) |
| BALDEH (Gambija) (podpredsednik) | HAUG |
| BEMAIKUMI (Gana) (1) | HUTCHINSON (namesto FERREIRE) |
| DIALLO (Gvineja) | ISLER BEGUIN (namesto IRUJA AMEZAGE) |
| CHERON (Haiti) | JOUYE DE GRANDMAISON (podpredsednica) |
| PHILIBERT (Jamajka) | KACZMAREK |
| KAMAR(Kenija) | KLASS (namesto LÓPEZ-ISTÚRIZA WHITA) (3)
   (4)
   (5) |
| TIHELI (Lesoto) (1) | LEINEN (namesto Gröner) |
| KOLLIE (Liberija) | LULLING (podpredsednica) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | MALDEIKIS (namesto ZABORSKE) |
| MATOLA (Malavi) | MANTOVANI (podpredsednik) (3)
   (4) |
| ASSARID (Mali) | MARTENS |
| OULD GUELAY (Mavretanija) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik) |
| DEERPALSING (Mauritius) | MAURO (namesto Coelha) |
| SITHOLE (Mozambik) | MAYER |
| MUSHELENGA (Namibija) | MITCHELL (podpredsednik) (3)
   (4)
   (5) |
| OUMAROU (Niger) | NOVAK |
| TAMBUWAL (Nigerija) | PETERLE (namesto VENTREJA)) |
| TALAGI (Niue) | RIBEIRO CASTRO |
| AIMO (Papua Nova Gvineja) (podpredsednik) | SCHEELE (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Ruanda) (podpredsednik) | SCHMIDT F. |
| STRAKER (Saint Vincent in Grenadine) | SCHMIDT O. |
| SECK MAMADOU (Senegal) | SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4) |
| WILLIAM (Sejšeli) | SCHRÖDER |
| LAHAI (Sierra Leone) | SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| CHAN (Salomonovi otoki) (podpredsednik) | STURDY (4)
   (5) |
| SITHOLE (Južna Afrika) | VAN HECKE |
| DEKUEK (Sudan) | VENETO (2)
   (3)
   (5) |
| RATHIPAL (Surinam) (podpredsednik) | VIRRANKOSKI (namesto LEHIDEUXA) (3)
   (4)
   (5) |
| THWALA (Svazi) | WIELAND |
| MPOROGOMYI (Tanzanija) | YANEZ BARNUEVO (namesto GURMAI) |
| KLASSOU (Togo) | ZALESKI (namesto HERRANZ GARCÍE) (5) |
| MUGAMBE (Uganda) | ZANI (3)
   (4)
   (5) |
| BUTULSO (Vanuatu) | ZILE (2) |
| NJOBVU (Zambija) | ZIMMER |
| MANDIZHA (Zimbabve) (podpredsednik) (1) | |

RASMUSSEN (Cookovi otoki), sopredsednik

KINNOCK, sopredsednica

DE SOUSA (Angola), podpredsednik

ATTARD-MONTALTO (namesto GRABOWSKE) (3)
   (4)
   (5)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

DAYORI (Benin)

AUBERT (podpredsednica)

KGATHI (Bocvana)

BEREND

KABORE (Burkina Faso) (podpredsednik)

BUSHILL (namesto LANGENDRIESA) (5)

MANIRAKIZA (Burundi)

BORRELL

DANATA (Kamerun)

BOWIS (podpredsednik)

ALMADA (Zelenortski otoki)

SORONGUPE (Srednjeafriška republika)

IBOVI (Kongo, Republika) (podpredsednik)

CALLANAN

LUTUNDULA (Kongo, Demokratična republika) (VP)

CASHMAN (2)
   (3)

MITCHELL (Cookovi otoki)

CORNILLET (3)
   (4)

AMON-AGO (Slonokoščena obala)

DEVA

ABDI SAID (Džibuti)

DILLEN (2)
   (3)

KNIGHTS (Dominika)

DOMBROVSKIS

JIMENEZ (Dominikanska republika)

FERNANDES

NGUEMA (Ekvatorialna Gvineja)

GAHLER (podpredsednik)

NAIB (Eritreja)

GILL (namesto Jöns)

TOGA (Etiopija) (podpredsednik)

GOMES

CAVUILATI (Fidži) (1)

GOUDIN (podpredsednica) (2)
   (3)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

HALL (2)
   (3)
   (4)

BALDEH (Gambija) (podpredsednik)

HAUG

BEMAIKUMI (Gana) (1)

HUTCHINSON (namesto FERREIRE)

DIALLO (Gvineja)

ISLER BEGUIN (namesto IRUJA AMEZAGE)

CHERON (Haiti)

JOUYE DE GRANDMAISON (podpredsednica)

PHILIBERT (Jamajka)

KACZMAREK

KAMAR(Kenija)

KLASS (namesto LÓPEZ-ISTÚRIZA WHITA) (3)
   (4)
   (5)

TIHELI (Lesoto) (1)

LEINEN (namesto Gröner)

KOLLIE (Liberija)

LULLING (podpredsednica)

MAHAZAKA (Madagaskar)

MALDEIKIS (namesto ZABORSKE)

MATOLA (Malavi)

MANTOVANI (podpredsednik) (3)
   (4)

ASSARID (Mali)

MARTENS

OULD GUELAY (Mavretanija)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik)

DEERPALSING (Mauritius)

MAURO (namesto Coelha)

SITHOLE (Mozambik)

MAYER

MUSHELENGA (Namibija)

MITCHELL (podpredsednik) (3)
   (4)
   (5)

OUMAROU (Niger)

NOVAK

TAMBUWAL (Nigerija)

PETERLE (namesto VENTREJA))

TALAGI (Niue)

RIBEIRO CASTRO

AIMO (Papua Nova Gvineja) (podpredsednik)

SCHEELE (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Ruanda) (podpredsednik)

SCHMIDT F.

STRAKER (Saint Vincent in Grenadine)

SCHMIDT O.

SECK MAMADOU (Senegal)

SCHNELLHARDT (2)
   (3)
   (4)

WILLIAM (Sejšeli)

SCHRÖDER

LAHAI (Sierra Leone)

SPERONI (3)
   (4)
   (5)

CHAN (Salomonovi otoki) (podpredsednik)

STURDY (4)
   (5)

SITHOLE (Južna Afrika)

VAN HECKE

DEKUEK (Sudan)

VENETO (2)
   (3)
   (5)

RATHIPAL (Surinam) (podpredsednik)

VIRRANKOSKI (namesto LEHIDEUXA) (3)
   (4)
   (5)

THWALA (Svazi)

WIELAND

MPOROGOMYI (Tanzanija)

YANEZ BARNUEVO (namesto GURMAI)

KLASSOU (Togo)

ZALESKI (namesto HERRANZ GARCÍE) (5)

MUGAMBE (Uganda)

ZANI (3)
   (4)
   (5)

BUTULSO (Vanuatu)

ZILE (2)

NJOBVU (Zambija)

ZIMMER

MANDIZHA (Zimbabve) (podpredsednik) (1)

Drugi prisotni:

| ANGOLA
  VALENTE
  NZUANGA
  SILVA
  ANDRE | BARBADOS
  GODDARD | BENIN
  ALIA
  SEIDOUADAMBI
  DURAND-ADJAHI |
| --- | --- | --- |
| BOCVANA
  BATLHOKI | BURKINA FASO
  OUEDRAOGO
  YERBANGA
  TABSOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  KWIZERA
  RIVUZUMWAMI |
| KAMERUN
  BAH OUMAROU
  SANDA
  BOBBO | JUŽNOAFRIŠKA REPUBLIKA
  YNI FOLO | KONGO (Republika)
  BOUNKOULOU
  EDJIAKA
  ZOULA |
| KONGO (Demokratična republika)
  MBUKULAKA
  MOLEKOMOLIWA
  GOYA KILEMGE
  MBAYAGIZI AMINE
  KUZUNDA | SLONOKOŠČENA OBALA
  AMANI
  MOLE MOLE | ERITREJA
  NEGASIKASSA |
| ETIOPIJA
  ALI
  AHMEDIN
  CHRISTOS
  KEBEDE
  ZENEBE | | |
| GABON
  MABENDE
  MAKONGO
  RISSONGA
  HERVO AKENDENZUE | GAMBIJA
  NYAN ALABOSON | GANA
  OPPONG-NTIRI |
| GVINEJA
  DIARSO | EKVATORIALNA GVINEJA
  NKA OBIANG | HAITI
  FEQUIERE |
| JAMAJKA
  REID | KENIJA
  KABANDO
  KAHENDE | LIBERIJA
  TELEWODA |
| MALI
  TRAORE
  BA
  DIALLO | MAVRETANIJA
  AHMEDOU | MAURITIUS
  GUNESSEE |
| NAMIBIJA
  DE WAAL
  HAKWNYE
  NDADI | NIGER
  ABDOURHAMANE
  ISSSOUFOU
  BAKO | NIGERIJA
  AKWASHIKI
  USMAN
  ABDULLAHI
  ADEYANJU
  ADEFIRE
  UKESI |
| PAPUA NOVA GVINEJA
  DEKENA
  BALAGETUNA
  ABURU | RUANDA
  CYITATIRE | SENEGAL
  DIAGNE
  DIOP
  SALL
  N'DOYE
  N'DIAYE |
| SEJŠELI
  FAURE | SIERRA LEONE
  KABBA | SALOMONOVI OTOKI
  MA'AHANUA |
| JUŽNA AFRIKA
  SOOKAL
  DANIELS
  MAGAU | SUDAN
  MUSTAFA
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVASE YAK
  TAHA | SURINAM
  HIWAT
  ESAJAS |
| SVAZI
  DLAMINI
  MASUKU | TOGO
  LAWSON
  GBONE
  TOBA | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  DOMBO
  KATENKA
  APULI |
| ZAMBIJA
  MULENGA | | |

ANGOLA

VALENTE

NZUANGA

SILVA

ANDRE

BARBADOS

GODDARD

BENIN

ALIA

SEIDOUADAMBI

DURAND-ADJAHI

BOCVANA

BATLHOKI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

YERBANGA

TABSOBA

BURUNDI

KAVAKURE

KWIZERA

RIVUZUMWAMI

KAMERUN

BAH OUMAROU

SANDA

BOBBO

JUŽNOAFRIŠKA REPUBLIKA

YNI FOLO

KONGO (Republika)

BOUNKOULOU

EDJIAKA

ZOULA

KONGO (Demokratična republika)

MBUKULAKA

MOLEKOMOLIWA

GOYA KILEMGE

MBAYAGIZI AMINE

KUZUNDA

SLONOKOŠČENA OBALA

AMANI

MOLE MOLE

ERITREJA

NEGASIKASSA

ETIOPIJA

ALI

AHMEDIN

CHRISTOS

KEBEDE

ZENEBE

GABON

MABENDE

MAKONGO

RISSONGA

HERVO AKENDENZUE

GAMBIJA

NYAN ALABOSON

GANA

OPPONG-NTIRI

GVINEJA

DIARSO

EKVATORIALNA GVINEJA

NKA OBIANG

HAITI

FEQUIERE

JAMAJKA

REID

KENIJA

KABANDO

KAHENDE

LIBERIJA

TELEWODA

MALI

TRAORE

BA

DIALLO

MAVRETANIJA

AHMEDOU

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIJA

DE WAAL

HAKWNYE

NDADI

NIGER

ABDOURHAMANE

ISSSOUFOU

BAKO

NIGERIJA

AKWASHIKI

USMAN

ABDULLAHI

ADEYANJU

ADEFIRE

UKESI

PAPUA NOVA GVINEJA

DEKENA

BALAGETUNA

ABURU

RUANDA

CYITATIRE

SENEGAL

DIAGNE

DIOP

SALL

N'DOYE

N'DIAYE

SEJŠELI

FAURE

SIERRA LEONE

KABBA

SALOMONOVI OTOKI

MA'AHANUA

JUŽNA AFRIKA

SOOKAL

DANIELS

MAGAU

SUDAN

MUSTAFA

ALLOBA

BEDRI

JERVASE YAK

TAHA

SURINAM

HIWAT

ESAJAS

SVAZI

DLAMINI

MASUKU

TOGO

LAWSON

GBONE

TOBA

UGANDA

ATIM-OGWAL

DOMBO

KATENKA

APULI

ZAMBIJA

MULENGA

KUBA – Marichal

SVET AKP-EU

| ŠTER | (Državni sekretar za razvoj (Slovenija), predsedujoči Svetu EU) |
| --- | --- |
| ASSOWEH | (Minister za gospodarstvo, finance in načrtovanje, pristojen za privatizacijo (Džibuti), predsedujoči Svetu AKP) |

ŠTER

(Državni sekretar za razvoj (Slovenija), predsedujoči Svetu EU)

ASSOWEH

(Minister za gospodarstvo, finance in načrtovanje, pristojen za privatizacijo (Džibuti), predsedujoči Svetu AKP)

EVROPSKA KOMISIJA

| MICHEL | član Komisije, pristojen za razvoj in človekoljubno pomoč |
| --- | --- |

MICHEL

član Komisije, pristojen za razvoj in človekoljubno pomoč

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

DANTIN

TEHNIČNI CENTER ZA SODELOVANJE V KMETIJSTVU IN NA PODEŽELJU (CTA)

NEUN

BURGUET

BOTO

GOSPODARSKA SKUPNOST ZAHODNOAFRIŠKIH DRŽAV (ECOWAS)

DIAKITE

NHAMAJO

GARBA

MIFOUTAOU

UN HABITAT

BAKOLE

ORGANIZACIJA ZN ZA PREHRANO IN KMETIJSTVO (FAO)

BAKURAMUTSA

VZHODNOAFRIŠKA ZAKONODAJNA SKUPŠČINA

ABDI

OGALO

OBATRE

SKUPNI TRG VZHODNE IN JUŽNE AFRIKE (COMESA)

WALLAB

MEDNARODNA TRGOVINSKA ZBORNICA

SWAAK GOLOMAN

DONAT CATTIN

SKLAD ZN ZA PREBIVALSTVO (UNFPA)

CAGAR

RIGHT TO PLAY

KOSS

UNICEF

O'BRIEN

SEKRETARIAT AKP

KAPUTIN, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

NICKEL, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  Prisotni 17. marca 2008.

(3)  Prisotni 18. marca 2008.

(4)  Prisotni 19. marca 2008.

(5)  Prisotni 20. marca 2008.

---

PRILOGA III

PRILOGA ZAPISNIKA SEJE V PONEDELJEK, 17. MARCA 2008

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

BARBADOS

Njegova ekscelenca g. Errol HUMPHREY,

veleposlanik, veleposlaništvo Barbadosa, Bruselj

COOKOVI OTOKI

g. Michael C. MITCHELL,

sekretar, ministrstvo za zunanje zadeve in priseljevanje, vlada Cookovih otokov

FIDŽI

Njegova ekscelenca g. Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

veleposlanik, veleposlaništvo Fidžija, Bruselj

GANA

Njena ekscelenca ga. Nana BEMA KUMI,

veleposlanica, veleposlaništvo Gane, Bruselj

LESOTO

Njena ekscelenca ga. Mamoruti A. TIHELI,

veleposlanica, veleposlaništvo Lesota, Bruselj

ZIMBABVE

g. Leonard MANDIZHA,

svetovalec, veleposlaništvo Zimbabveja, Bruselj

---

PRILOGA IV

SPREJETE RESOLUCIJE

| — | o družbenih in okoljskih posledicah programov za strukturno prilagajanje (AKP-EU/100.202/08/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | o izkušnjah evropskega regionalnega procesa povezovanja v zvezi z državami AKP (AKP-EU/100.203/08/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | o varnosti pri preskrbi s hrano v državah AKP in vlogi sodelovanja AKP-EU (AKP-EU/100.205/08/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | o razmerah v Keniji (AKP-EU/100.269/08/konč.) |
| --- | --- |

—

RESOLUCIJA
   (1)

o družbenih in okoljskih posledicah programov za strukturno prilagajanje

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov od 177 do 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov od 177 do 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o večjem in boljšem sodelovanju: paket učinkovite pomoči EU za leto 2006 (2006/2208(INI)) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o večjem in boljšem sodelovanju: paket učinkovite pomoči EU za leto 2006 (2006/2208(INI)) (2),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada (2005/2121(INI)) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada (2005/2121(INI)) (3),

| — | ob upoštevanju pristopa strateškega dokumenta za zmanjševanje revščine, ki sta ga leta 1999 oblikovala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa strateškega dokumenta za zmanjševanje revščine, ki sta ga leta 1999 oblikovala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki jih je mednarodna skupnost zastavila kot merila za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki jih je mednarodna skupnost zastavila kot merila za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju monterreyskega soglasja z dne 22. marca 2002 z mednarodne konference o financiranju razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju monterreyskega soglasja z dne 22. marca 2002 z mednarodne konference o financiranju razvoja,

| — | ob upoštevanju washingtonskega soglasja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju washingtonskega soglasja,

| — | ob upoštevanju rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003, in pariške izjave o učinkovitosti pomoči, sprejete 2. marca 2005, po forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (v nadaljevanju pariška izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003, in pariške izjave o učinkovitosti pomoči, sprejete 2. marca 2005, po forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (v nadaljevanju pariška izjava),

| — | ob upoštevanju pobude glede močno zadolženih revnih držav, ki sta jo leta 1996 sprožila Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka z namenom, da se nobena revna država ne bi soočila z dolgom, ki ga ne bi zmogla odplačati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude glede močno zadolženih revnih držav, ki sta jo leta 1996 sprožila Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka z namenom, da se nobena revna država ne bi soočila z dolgom, ki ga ne bi zmogla odplačati,

| — | ob upoštevanju pobude za večstranski odpis dolgov, ki jo je junija 2005 sprožila skupina G-8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za večstranski odpis dolgov, ki jo je junija 2005 sprožila skupina G-8,

| — | ob upoštevanju okvira za vzdržnost zadolževanja iz leta 2005 Svetovne banke in Mednarodnega sklada, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za vzdržnost zadolževanja iz leta 2005 Svetovne banke in Mednarodnega sklada,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisnega ocenjevalnega urada pri Mednarodnem denarnem skladu o Mednarodnem denarnem skladu in pomoči za podsaharsko Afriko (2007) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisnega ocenjevalnega urada pri Mednarodnem denarnem skladu o Mednarodnem denarnem skladu in pomoči za podsaharsko Afriko (2007) (4),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke leta 2005 o pregledu pogojevanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke leta 2005 o pregledu pogojevanja (5),

| — | ob upoštevanju priročnika o preglednosti prihodkov sredstev, ki ga je Mednarodni denarni sklad sprejel junija 2005 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika o preglednosti prihodkov sredstev, ki ga je Mednarodni denarni sklad sprejel junija 2005 (6),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke o ekstraktivnih industrijah leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke o ekstraktivnih industrijah leta 2004,

| — | ob upoštevanju okvira za ocenjevanje uspešnosti programa javnih financ in finančne odgovornosti iz junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za ocenjevanje uspešnosti programa javnih financ in finančne odgovornosti iz junija 2003,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/100.202/08), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/100.202/08),

| A. | ker je glavni cilj programov za strukturno prilagajanje spodbujanje trajnostne gospodarske rasti, ti programi pa splošno zajemajo sklop pogojev, tehnično pomoč in svetovanje pri politikah za države v razvoju, večinoma kot del programa posojil, |
| --- | --- |

A.

ker je glavni cilj programov za strukturno prilagajanje spodbujanje trajnostne gospodarske rasti, ti programi pa splošno zajemajo sklop pogojev, tehnično pomoč in svetovanje pri politikah za države v razvoju, večinoma kot del programa posojil,

| B. | ker so programi za strukturno prilagajanje pogosto propadli v državah, kjer so potekali, zaradi pretirano omejevalnih pogojev, ki jih je določil upnik; ker je leta 2004 Svetovna banka zamenjala svoje programe za strukturno prilagajanje z novim instrumentom za posojila na področju razvojne politike, |
| --- | --- |

B.

ker so programi za strukturno prilagajanje pogosto propadli v državah, kjer so potekali, zaradi pretirano omejevalnih pogojev, ki jih je določil upnik; ker je leta 2004 Svetovna banka zamenjala svoje programe za strukturno prilagajanje z novim instrumentom za posojila na področju razvojne politike,

| C. | ker so trdne makroekonomske razmere, izboljšani javni izdatki, dobro davčno načrtovanje in upravljanje dolgov, učinkovito poslovodenje javnih financ in proračunskih sistemov ter na tržno zasnovane obrestne mere in menjalni tečaji temelj rasti in razvoja, |
| --- | --- |

C.

ker so trdne makroekonomske razmere, izboljšani javni izdatki, dobro davčno načrtovanje in upravljanje dolgov, učinkovito poslovodenje javnih financ in proračunskih sistemov ter na tržno zasnovane obrestne mere in menjalni tečaji temelj rasti in razvoja,

| D. | ker so programi za strukturno prilagajanje skušali zmanjšati proračunski primanjkljaj vlad, kar je v veliko primerih vodilo v zmanjševanje proračuna za družbene sektorje, čeprav so družbene naložbe, na primer na področju izobraževanja in zdravstva, potrebne za trajnostno gospodarsko rast, |
| --- | --- |

D.

ker so programi za strukturno prilagajanje skušali zmanjšati proračunski primanjkljaj vlad, kar je v veliko primerih vodilo v zmanjševanje proračuna za družbene sektorje, čeprav so družbene naložbe, na primer na področju izobraževanja in zdravstva, potrebne za trajnostno gospodarsko rast,

| E. | ker so ustanove iz Bretton Woodsa pogosto izvajale programe za strukturno prilagajanje brez primernega upoštevanja posebnih razmer držav prejemnic; ker bi taki programi morali biti oblikovani za soočanje s posebnimi potrebami zadevnih držav, |
| --- | --- |

E.

ker so ustanove iz Bretton Woodsa pogosto izvajale programe za strukturno prilagajanje brez primernega upoštevanja posebnih razmer držav prejemnic; ker bi taki programi morali biti oblikovani za soočanje s posebnimi potrebami zadevnih držav,

| F. | ker so države po izvajanju programov za strukturno prilagajanje pogosto v slabšem stanju kot pred njimi in ker se v primerih makroekonomskih izboljšav pogosto ne omenja negativnih posledic na mikroekonomskem področju, |
| --- | --- |

F.

ker so države po izvajanju programov za strukturno prilagajanje pogosto v slabšem stanju kot pred njimi in ker se v primerih makroekonomskih izboljšav pogosto ne omenja negativnih posledic na mikroekonomskem področju,

| G. | ker so imele brettonwoodske ustanove v zadnjih treh desetletjih vodilno vlogo pri strukturnem prilagajanju; ker imajo te ustanove velik vpliv na posojila in razvojno pomoč, saj se večina donatorjev in finančnih ustanov zanaša na njihova merila o izpolnjevanju pogojev, |
| --- | --- |

G.

ker so imele brettonwoodske ustanove v zadnjih treh desetletjih vodilno vlogo pri strukturnem prilagajanju; ker imajo te ustanove velik vpliv na posojila in razvojno pomoč, saj se večina donatorjev in finančnih ustanov zanaša na njihova merila o izpolnjevanju pogojev,

| H. | ker so zmanjšanje števila osebja v javnih službah in plač v državah AKP ter znižanje operativnih sredstev uprav pripeljali do slabšega upravljanja v teh državah in v manjšo učinkovitost njihovih upravnih mehanizmov, |
| --- | --- |

H.

ker so zmanjšanje števila osebja v javnih službah in plač v državah AKP ter znižanje operativnih sredstev uprav pripeljali do slabšega upravljanja v teh državah in v manjšo učinkovitost njihovih upravnih mehanizmov,

| I. | ker se donatorji in posojilodajalci zanašajo na pogojevanje, saj je njihova dolžnost in legitimni interes, da zagotovijo, da se z izročenim posojilom pravilno ravna in da se uporabi za predvideni namen, |
| --- | --- |

I.

ker se donatorji in posojilodajalci zanašajo na pogojevanje, saj je njihova dolžnost in legitimni interes, da zagotovijo, da se z izročenim posojilom pravilno ravna in da se uporabi za predvideni namen,

| J. | ker so pogoji gospodarske politike pogosto povzročili blokiranje posojil in nepovratnih sredstev Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke, kar lahko vodi do politik, ki so neprimerne za državne razmere ali celo v nasprotju z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

J.

ker so pogoji gospodarske politike pogosto povzročili blokiranje posojil in nepovratnih sredstev Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke, kar lahko vodi do politik, ki so neprimerne za državne razmere ali celo v nasprotju z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja,

| K. | ker je ukinitev subvencij za kmetijstvo v državah AKP, kjer so se izvajali programi za strukturno prilagajanje, pripeljalo do upada pridelka in kmetijske proizvodnje, kar je povečalo uvoz hrane in tako prizadelo prehrambeno neodvisnost in varnost teh držav, in do zmanjšanja izvoza pridelkov za trg, vključno z izrazitim zmanjšanjem zagotovljene cene AKP za sladkor AKP na trgu Evropske unije, kar je povzročilo zmanjšanje preferencialne obravnave in poslabšanje pogojev blagovne menjave in plačilne bilance držav AKP, |
| --- | --- |

K.

ker je ukinitev subvencij za kmetijstvo v državah AKP, kjer so se izvajali programi za strukturno prilagajanje, pripeljalo do upada pridelka in kmetijske proizvodnje, kar je povečalo uvoz hrane in tako prizadelo prehrambeno neodvisnost in varnost teh držav, in do zmanjšanja izvoza pridelkov za trg, vključno z izrazitim zmanjšanjem zagotovljene cene AKP za sladkor AKP na trgu Evropske unije, kar je povzročilo zmanjšanje preferencialne obravnave in poslabšanje pogojev blagovne menjave in plačilne bilance držav AKP,

| L. | ker imata Mednarodni svetovni sklad in Svetovna banka različne prednostne naloge, |
| --- | --- |

L.

ker imata Mednarodni svetovni sklad in Svetovna banka različne prednostne naloge,

| M. | ker je zahtevana strogost v državah, kjer so se izvajali programi za strukturno prilagajanje, prizadela družbene razmere in včasih pripeljala do politične nestabilnosti, |
| --- | --- |

M.

ker je zahtevana strogost v državah, kjer so se izvajali programi za strukturno prilagajanje, prizadela družbene razmere in včasih pripeljala do politične nestabilnosti,

| N. | ker sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ideološko vplivala na privatizacijo in liberalizacijo gospodarstev; ker je glede na posojila razvojne politike držav Svetovna banka izjavila, da zaradi različnih posojil za prilagajanje politika ne vsebuje več nobenih političnih predpisov, kot so direktive za privatizacijo in politike liberalizacije trgovine (7), |
| --- | --- |

N.

ker sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ideološko vplivala na privatizacijo in liberalizacijo gospodarstev; ker je glede na posojila razvojne politike držav Svetovna banka izjavila, da zaradi različnih posojil za prilagajanje politika ne vsebuje več nobenih političnih predpisov, kot so direktive za privatizacijo in politike liberalizacije trgovine (7),

| O. | ker je politika strogosti, ki jo zahtevajo programi za strukturno prilagajanje, zmanjšala povpraševanje, zaustavila rast in povečala brezposelnost, predvsem med mladimi diplomanti, |
| --- | --- |

O.

ker je politika strogosti, ki jo zahtevajo programi za strukturno prilagajanje, zmanjšala povpraševanje, zaustavila rast in povečala brezposelnost, predvsem med mladimi diplomanti,

| P. | ker je povečanje nezaposlenosti pospešilo množičen beg s podeželja in migracijske tokove iz držav AKP v bogate države, |
| --- | --- |

P.

ker je povečanje nezaposlenosti pospešilo množičen beg s podeželja in migracijske tokove iz držav AKP v bogate države,

| Q. | ker programi za strukturno prilagajanje odpravljajo zunanje znake nizkih stopenj razvitosti, ne pa njenih globoko zasidranih vzrokov (kot so neenakopravna trgovina, dolg in prevlada multinacionalnih podjetij), trdovratnost teh vzrokov pa je kljub povečani uradni razvojni pomoči povzročila negativne neto tokove za države AKP, |
| --- | --- |

Q.

ker programi za strukturno prilagajanje odpravljajo zunanje znake nizkih stopenj razvitosti, ne pa njenih globoko zasidranih vzrokov (kot so neenakopravna trgovina, dolg in prevlada multinacionalnih podjetij), trdovratnost teh vzrokov pa je kljub povečani uradni razvojni pomoči povzročila negativne neto tokove za države AKP,

| R. | ker sta slabo politično upravljanje (pomanjkanje demokracije) in gospodarsko upravljanje ovira za gospodarski in družbeni razvoj, |
| --- | --- |

R.

ker sta slabo politično upravljanje (pomanjkanje demokracije) in gospodarsko upravljanje ovira za gospodarski in družbeni razvoj,

| S. | ker so cilji Mednarodnega denarnega sklada spodbujati mednarodno monetarno sodelovanje, omogočiti širitev in uravnoteženo rast mednarodne trgovine, prispevati k uveljavljanju in ohranjanju visoke stopnje zaposlenosti in dejanskih dohodkov, spodbujati menjalno stabilnost, izboljšati stopnjo neravnotežja v mednarodnih plačilnih bilancah in zagotoviti finančno pomoč za lažje prilagajanje plačilnih bilanc, |
| --- | --- |

S.

ker so cilji Mednarodnega denarnega sklada spodbujati mednarodno monetarno sodelovanje, omogočiti širitev in uravnoteženo rast mednarodne trgovine, prispevati k uveljavljanju in ohranjanju visoke stopnje zaposlenosti in dejanskih dohodkov, spodbujati menjalno stabilnost, izboljšati stopnjo neravnotežja v mednarodnih plačilnih bilancah in zagotoviti finančno pomoč za lažje prilagajanje plačilnih bilanc,

| T. | ker so cilji Svetovne banke zmanjšati svetovno revščino in izboljšati življenjski standard s pomočjo dveh razvojnih ustanov: Mednarodne banke za obnovo in razvoj, ki se osredotoča na države s srednje visokim prihodkom in posojilno sposobne države z nizkimi prihodki, in Mednarodnega združenja za razvoj, ki sodeluje z državami z nizkimi prihodki, |
| --- | --- |

T.

ker so cilji Svetovne banke zmanjšati svetovno revščino in izboljšati življenjski standard s pomočjo dveh razvojnih ustanov: Mednarodne banke za obnovo in razvoj, ki se osredotoča na države s srednje visokim prihodkom in posojilno sposobne države z nizkimi prihodki, in Mednarodnega združenja za razvoj, ki sodeluje z državami z nizkimi prihodki,

| U. | ker imajo lahko mednarodne finančne ustanove pozitivno vlogo pri bolj pravični globalizaciji, vendar to zahteva razvoj diferenciranih in nepogojevalnih pristopov, ki temeljijo na lastništvu in so oblikovani za posebne razmere držav, za vprašanja, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija in deregulacija trga dela, |
| --- | --- |

U.

ker imajo lahko mednarodne finančne ustanove pozitivno vlogo pri bolj pravični globalizaciji, vendar to zahteva razvoj diferenciranih in nepogojevalnih pristopov, ki temeljijo na lastništvu in so oblikovani za posebne razmere držav, za vprašanja, kot so liberalizacija trgovine, privatizacija in deregulacija trga dela,

| V. | ker je zastopanost AKP v izvršilnih odborih Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke zelo majhna, |
| --- | --- |

V.

ker je zastopanost AKP v izvršilnih odborih Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke zelo majhna,

| W. | ker trajnostni razvoj izpolnjuje sedanje potrebe in ne ogroža zmožnosti prihodnjih generacij, da bi izpolnile svoje potrebe, |
| --- | --- |

W.

ker trajnostni razvoj izpolnjuje sedanje potrebe in ne ogroža zmožnosti prihodnjih generacij, da bi izpolnile svoje potrebe,

| X. | ker bi večja revščina, masovna brezposlenost, zmanjšana storilnost in vedno nižji izvozni dohodki lahko bili nekatere posledice razvojnih strategij, ki ne upoštevajo dejanskih socialnh razmer zadevne države in stanja njenih naravnih virov, ki so temeljni za njeno gospodarstvo, |
| --- | --- |

X.

ker bi večja revščina, masovna brezposlenost, zmanjšana storilnost in vedno nižji izvozni dohodki lahko bili nekatere posledice razvojnih strategij, ki ne upoštevajo dejanskih socialnh razmer zadevne države in stanja njenih naravnih virov, ki so temeljni za njeno gospodarstvo,

| Y. | ker se je izkazalo, da je izvajanje programov za strukturno prilagajanje imelo škodljive posledice za javne naložbe v socialne storitve, predvsem na področju zdravstva in izobraževanja, za rast plač in prihodkov družin, za zaposlovanje in življenjske razmere; in ker so bile vlade pozvane ali primorane k zmanjšanju svojega posredovanja v mnoge gospodarske sektorje preko privatizacije javnih podjetij ter liberalizacije in odprtja trgov za tujo konkurenco, vključno na področju zdravstva in izobraževanja, |
| --- | --- |

Y.

ker se je izkazalo, da je izvajanje programov za strukturno prilagajanje imelo škodljive posledice za javne naložbe v socialne storitve, predvsem na področju zdravstva in izobraževanja, za rast plač in prihodkov družin, za zaposlovanje in življenjske razmere; in ker so bile vlade pozvane ali primorane k zmanjšanju svojega posredovanja v mnoge gospodarske sektorje preko privatizacije javnih podjetij ter liberalizacije in odprtja trgov za tujo konkurenco, vključno na področju zdravstva in izobraževanja,

| Z. | ker je nasprotni učinek programov za strukturno prilagajanje priznan v pristopu, ki sledi washingtonskemu soglasju, v katerem se tudi priporoča omogočanje večjega investiranja v socialno področje, |
| --- | --- |

Z.

ker je nasprotni učinek programov za strukturno prilagajanje priznan v pristopu, ki sledi washingtonskemu soglasju, v katerem se tudi priporoča omogočanje večjega investiranja v socialno področje,

| 1. | priporoča, naj Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka zavrneta negativne pogoje programov za strukturno prilagajanje in rešita vprašanja o neenakopravni trgovini v povezavi s Svetovno trgovinsko organizacijo, dolgu in omejevanju posredovanja multinacionalk v državah AKP; meni, da morajo biti v skladu z razvojnimi cilji tisočletja šolstvo (vključno z visokim šolstvom in raziskovanjem), zdravstvo, voda, kmetijstvo (z namenom, da se izkorenini lakoto) in okolje prednostne naloge vseh programov; |
| --- | --- |

1.

priporoča, naj Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka zavrneta negativne pogoje programov za strukturno prilagajanje in rešita vprašanja o neenakopravni trgovini v povezavi s Svetovno trgovinsko organizacijo, dolgu in omejevanju posredovanja multinacionalk v državah AKP; meni, da morajo biti v skladu z razvojnimi cilji tisočletja šolstvo (vključno z visokim šolstvom in raziskovanjem), zdravstvo, voda, kmetijstvo (z namenom, da se izkorenini lakoto) in okolje prednostne naloge vseh programov;

| 2. | v zvezi s tem poziva Skupino Svetovne banke in Mednarodni denarni sklad, naj opustita pogoje gospodarske politike pri svojih posojilih in tako povečata preglednost pogojevanja, dasta pravi pomen načelu lastništva, tako da zagotovita, da so politike izbrane glede na državo, in da se v svojih programih osredotočita na pogojevanje, ki bo temeljilo na rezultatih in zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem poziva Skupino Svetovne banke in Mednarodni denarni sklad, naj opustita pogoje gospodarske politike pri svojih posojilih in tako povečata preglednost pogojevanja, dasta pravi pomen načelu lastništva, tako da zagotovita, da so politike izbrane glede na državo, in da se v svojih programih osredotočita na pogojevanje, ki bo temeljilo na rezultatih in zmanjševanju revščine;

| 3. | meni, da bi morala biti trgovina med državami AKP in bogatimi državami pravičnejša, in da liberalizacija trga ne bi smela povzročati odvisnosti najbolj šibkih gospodarstev od najmočnejših; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala biti trgovina med državami AKP in bogatimi državami pravičnejša, in da liberalizacija trga ne bi smela povzročati odvisnosti najbolj šibkih gospodarstev od najmočnejših;

| 4. | meni, da prizadevanje za ukinitev ali zmanjšanje dolgov ne bi smelo biti omejeno samo na države z nizkim prihodkom, temveč bi moralo zadevati vse preveč zadolžene države AKP, vključno z državami s srednje visokimi prihodki, če je to primerno; |
| --- | --- |

4.

meni, da prizadevanje za ukinitev ali zmanjšanje dolgov ne bi smelo biti omejeno samo na države z nizkim prihodkom, temveč bi moralo zadevati vse preveč zadolžene države AKP, vključno z državami s srednje visokimi prihodki, če je to primerno;

| 5. | meni, da mora biti posredovanje multinacionalk v državah AKP omejeno; predvsem meni, da lahko vzpostavitev poljavnih podjetij omogoči državam, da povečajo svoj nadzor nad izkoriščanjem lastnih nacionalnih virov; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora biti posredovanje multinacionalk v državah AKP omejeno; predvsem meni, da lahko vzpostavitev poljavnih podjetij omogoči državam, da povečajo svoj nadzor nad izkoriščanjem lastnih nacionalnih virov;

| 6. | s tem v zvezi odobrava podporo, ki jo Skupina Svetovne banke, Mednarodni denarni sklad in Afriška razvojna banka dajejo pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI), ki postavlja svetovne standarde za podjetja, da objavijo, kar plačajo, in za vlade, da razkrijejo, kaj dobijo; jih poziva, naj nenehno podpirajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, in poziva javnost in zasebna podjetja ekstraktivne industrije, naj delujejo v skladu s to pobudo; |
| --- | --- |

6.

s tem v zvezi odobrava podporo, ki jo Skupina Svetovne banke, Mednarodni denarni sklad in Afriška razvojna banka dajejo pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI), ki postavlja svetovne standarde za podjetja, da objavijo, kar plačajo, in za vlade, da razkrijejo, kaj dobijo; jih poziva, naj nenehno podpirajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, in poziva javnost in zasebna podjetja ekstraktivne industrije, naj delujejo v skladu s to pobudo;

| 7. | meni, da mora Mednarodni denarni sklad pomagati državam AKP, da razvijejo in izvajajo politike za gospodarsko rast v skladu z njegovo prvotno nalogo; meni, da bi se Svetovna banka morala vrniti k svoji prvotni nalogi, to je pomagati ustvariti prave razmere za razvoj in tako izkoreniniti revščino; meni, da morata Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka predvsem pozabiti na ideološke pomisleke pri reševanju vprašanj privatizacije, liberalizacije in kmetijskih subvencij v državah AKP; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora Mednarodni denarni sklad pomagati državam AKP, da razvijejo in izvajajo politike za gospodarsko rast v skladu z njegovo prvotno nalogo; meni, da bi se Svetovna banka morala vrniti k svoji prvotni nalogi, to je pomagati ustvariti prave razmere za razvoj in tako izkoreniniti revščino; meni, da morata Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka predvsem pozabiti na ideološke pomisleke pri reševanju vprašanj privatizacije, liberalizacije in kmetijskih subvencij v državah AKP;

| 8. | pozdravlja odločitev Mednarodnega denarnega sklada, da postane zmanjševanje revščine v njegovih programih prednostna naloga, in pozdravlja to, da je odpravljanje revščine tudi splošni cilj Svetovne banke; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja odločitev Mednarodnega denarnega sklada, da postane zmanjševanje revščine v njegovih programih prednostna naloga, in pozdravlja to, da je odpravljanje revščine tudi splošni cilj Svetovne banke;

| 9. | meni, da nevzdržna zadolženost, slabo makroekonomsko načrtovanje in pomanjkljive politike močno ogrožajo razvoj države in da lahko finančna nestabilnost slabo vpliva na gospodarstvo, saj prizadene rast, delovna mesta, pa tudi gospodarsko in družbeno blaginjo; |
| --- | --- |

9.

meni, da nevzdržna zadolženost, slabo makroekonomsko načrtovanje in pomanjkljive politike močno ogrožajo razvoj države in da lahko finančna nestabilnost slabo vpliva na gospodarstvo, saj prizadene rast, delovna mesta, pa tudi gospodarsko in družbeno blaginjo;

| 10. | ugotavlja, da so strateški dokumenti za zmanjševanje revščine mišljeni kot državne strategije, posebej prilagojene razvojnim potrebam države; prepričan je, da lastna odgovornost držav ustvarja pomembno odgovornost za vlade v smislu pravilne uporabe pomoči, odgovornega vodenja države in odločne zavezanosti razvojnemu načrtu; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so strateški dokumenti za zmanjševanje revščine mišljeni kot državne strategije, posebej prilagojene razvojnim potrebam države; prepričan je, da lastna odgovornost držav ustvarja pomembno odgovornost za vlade v smislu pravilne uporabe pomoči, odgovornega vodenja države in odločne zavezanosti razvojnemu načrtu;

| 11. | pozdravlja nedavno pozitivno gospodarsko delovanje mnogih držav v razvoju, vključno s tistimi iz podsaharske Afrike, kar je rezultat številnih dejavnikov, in sicer odpisa dolgov, večstranske razvojne pomoči, izboljšav, ki so jih nudili donatorji in, kar je najpomembneje, politik, ki so jih izvajale države v razvoju; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja nedavno pozitivno gospodarsko delovanje mnogih držav v razvoju, vključno s tistimi iz podsaharske Afrike, kar je rezultat številnih dejavnikov, in sicer odpisa dolgov, večstranske razvojne pomoči, izboljšav, ki so jih nudili donatorji in, kar je najpomembneje, politik, ki so jih izvajale države v razvoju;

| 12. | pozdravlja ugotovitev Svetovne banke, da so države, ki so se jim v skladu s pobudo za zelo zadolžene revne države (HIPC) odpisali dolgovi med letoma 1999 in 2005, več kot podvojile svoje izdatke za načrte zmanjšanja revščine; opozarja, da se mora najmanj šestdesetim državam odpisati vse dolgove, če naj imajo kakšno možnost za dosego razvojnih ciljev tisočletja, in da je še več takih držav, ki potrebujejo nadaljnji odpis dolgov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ugotovitev Svetovne banke, da so države, ki so se jim v skladu s pobudo za zelo zadolžene revne države (HIPC) odpisali dolgovi med letoma 1999 in 2005, več kot podvojile svoje izdatke za načrte zmanjšanja revščine; opozarja, da se mora najmanj šestdesetim državam odpisati vse dolgove, če naj imajo kakšno možnost za dosego razvojnih ciljev tisočletja, in da je še več takih držav, ki potrebujejo nadaljnji odpis dolgov;

| 13. | poudarja, da gospodarska rast, čeprav je izjemno pomembna, ne vodi samodejno do zmanjšanja revščine, in poudarja, da so pomembne pravične razvojne politike in strategije za rast, namenjene predvsem revnim, kar se odraža v socialnih in gospodarskih koristih za družbo nasploh, zlasti pa strategije, ki se osredotočajo na dosego razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da gospodarska rast, čeprav je izjemno pomembna, ne vodi samodejno do zmanjšanja revščine, in poudarja, da so pomembne pravične razvojne politike in strategije za rast, namenjene predvsem revnim, kar se odraža v socialnih in gospodarskih koristih za družbo nasploh, zlasti pa strategije, ki se osredotočajo na dosego razvojnih ciljev tisočletja;

| 14. | poudarja potrebo po polnem političnem in učinkovitem sodelovanju z institucijami Združenih narodov, zlasti z Mednarodno organizacijo dela, z namenom, da se oceni dejanske posledice programov za strukturno prilagajanje in možne rešitve; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po polnem političnem in učinkovitem sodelovanju z institucijami Združenih narodov, zlasti z Mednarodno organizacijo dela, z namenom, da se oceni dejanske posledice programov za strukturno prilagajanje in možne rešitve;

| 15. | je prepričan, da bi moral biti trajnostni razvoj osrednja prednostna naloga pri reformah, in meni, da trajnostni razvoj vključuje tudi odgovorno vodenje, spoštovanje človekovih pravic in okoljske vidike; opozarja, da imajo lahko makroekonomske reforme trajnostni učinek samo, kadar popolnoma zaobjemajo cilje človeškega in družbenega razvoja; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da bi moral biti trajnostni razvoj osrednja prednostna naloga pri reformah, in meni, da trajnostni razvoj vključuje tudi odgovorno vodenje, spoštovanje človekovih pravic in okoljske vidike; opozarja, da imajo lahko makroekonomske reforme trajnostni učinek samo, kadar popolnoma zaobjemajo cilje človeškega in družbenega razvoja;

| 16. | priznava potrebo po nemudnem ukrepanju pri soočanju z okoljskimi problemi; poudarja dejstvo, da ne moremo preložiti bremena odgovornosti v boju proti podnebnim spremembam na države v razvoju; zlasti meni, da je treba uravnotežiti naraščajoče povpraševanje po biogorivih v razvitem svetu, da ne bo ogrozilo varnosti preskrbe s hrano in ne bo povečalo krčenja gozdov v svetu v razvoju; |
| --- | --- |

16.

priznava potrebo po nemudnem ukrepanju pri soočanju z okoljskimi problemi; poudarja dejstvo, da ne moremo preložiti bremena odgovornosti v boju proti podnebnim spremembam na države v razvoju; zlasti meni, da je treba uravnotežiti naraščajoče povpraševanje po biogorivih v razvitem svetu, da ne bo ogrozilo varnosti preskrbe s hrano in ne bo povečalo krčenja gozdov v svetu v razvoju;

| 17. | ugotavlja, da ima Mednarodni denarni sklad stroga makroekonomska pravila glede mejne vrednosti rezerv in ciljne inflacije, ki določata njegove smernice za uporabo pomoči; obžaluje, da je Mednarodni denarni sklad v nekaterih primerih blokiral uporabo razpoložljive pomoči za podsaharsko Afriko; poziva Mednarodni denarni sklad, naj bo bolj popustljiv v razmerah, ki dovoljujejo ambicioznejše zastavljeno razvojno strategijo, in naj upošteva vsa razpoložljiva sredstva, zlasti pomoč; ugotavlja, da lahko omejitve davčne politike za te programe vodijo do težav pri zaposlovanju zdravstvenega in šolskega osebja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da ima Mednarodni denarni sklad stroga makroekonomska pravila glede mejne vrednosti rezerv in ciljne inflacije, ki določata njegove smernice za uporabo pomoči; obžaluje, da je Mednarodni denarni sklad v nekaterih primerih blokiral uporabo razpoložljive pomoči za podsaharsko Afriko; poziva Mednarodni denarni sklad, naj bo bolj popustljiv v razmerah, ki dovoljujejo ambicioznejše zastavljeno razvojno strategijo, in naj upošteva vsa razpoložljiva sredstva, zlasti pomoč; ugotavlja, da lahko omejitve davčne politike za te programe vodijo do težav pri zaposlovanju zdravstvenega in šolskega osebja;

| 18. | obžaluje, da se potencial pomoči v mednarodno podprtih nacionalnih programih reform ne udejanja v celoti; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da se potencial pomoči v mednarodno podprtih nacionalnih programih reform ne udejanja v celoti;

| 19. | priznava, da je EU namenila državam AKP obsežno pomoč za ublažitev škodljivih učinkov prehodne faze in negativnih posledic vezanih na programe za strukturno prilagajanje kot dokaz njene dolgoročne zavezanosti k pomoči tem državam; meni, da si morajo Evropska unija in bogate države na splošno vseeno prizadevati za povečanje svoje pomoči na 0,71 % BDP; meni, da morajo Evropska unija in države AKP oblikovati zdrav partnerski sporazum z namenom, da se spodbuja resničen razvoj v državah AKP; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je EU namenila državam AKP obsežno pomoč za ublažitev škodljivih učinkov prehodne faze in negativnih posledic vezanih na programe za strukturno prilagajanje kot dokaz njene dolgoročne zavezanosti k pomoči tem državam; meni, da si morajo Evropska unija in bogate države na splošno vseeno prizadevati za povečanje svoje pomoči na 0,71 % BDP; meni, da morajo Evropska unija in države AKP oblikovati zdrav partnerski sporazum z namenom, da se spodbuja resničen razvoj v državah AKP;

| 20. | poziva države članice EU in Komisijo, naj upoštevajo neodvisne programe gospodarskih reform, ki jih države AKP izvajajo pri zagotavljanju pomoči v skladu z njihovimi zadevnimi programi pomoči za trgovino, da bi omogočili državam AKP, da se uspešno soočijo s stroški, vezanimi na prilagoditev, vključno v kontekstu sporazumov o gospodarskem partnerstvu ali širših programov za liberalizacijo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice EU in Komisijo, naj upoštevajo neodvisne programe gospodarskih reform, ki jih države AKP izvajajo pri zagotavljanju pomoči v skladu z njihovimi zadevnimi programi pomoči za trgovino, da bi omogočili državam AKP, da se uspešno soočijo s stroški, vezanimi na prilagoditev, vključno v kontekstu sporazumov o gospodarskem partnerstvu ali širših programov za liberalizacijo;

| 21. | pozdravlja pobudo za zelo zadolžene revne države (HIPC) Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke; meni, da so obremenjujoče obveznosti zaradi zadolženosti onemogočile razvoj držav, vendar poziva Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, kot tudi države v razvoju, naj preprečijo ponavljanje netrajnostnih razmer zadolženosti; poudarja dejstvo, da bo zmanjšanje dolgov imelo občuten učinek le, če bo zadolžena država izvajala politike, ki bodo preprečile ponavljanje netrajnostnih razmer zadolženosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobudo za zelo zadolžene revne države (HIPC) Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke; meni, da so obremenjujoče obveznosti zaradi zadolženosti onemogočile razvoj držav, vendar poziva Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, kot tudi države v razvoju, naj preprečijo ponavljanje netrajnostnih razmer zadolženosti; poudarja dejstvo, da bo zmanjšanje dolgov imelo občuten učinek le, če bo zadolžena država izvajala politike, ki bodo preprečile ponavljanje netrajnostnih razmer zadolženosti;

| 22. | meni, da je dobro javno finančno poslovodenje bistveno za načrt reform, in poziva k večji podpori vrhovnim revizijskim ustanovam; pozdravlja mednarodni okvir za ocenjevanje uspešnosti programa za javno finančno poslovodenje in finančno odgovornost ter poziva brettonwoodske ustanove in druge donatorje, naj ga dosledno uporabljajo; |
| --- | --- |

22.

meni, da je dobro javno finančno poslovodenje bistveno za načrt reform, in poziva k večji podpori vrhovnim revizijskim ustanovam; pozdravlja mednarodni okvir za ocenjevanje uspešnosti programa za javno finančno poslovodenje in finančno odgovornost ter poziva brettonwoodske ustanove in druge donatorje, naj ga dosledno uporabljajo;

| 23. | je zaskrbljen zaradi razmer v nestabilnih državah in državah, ki so preživele konflikt, in poudarja, da so za državo potrebni vladavina prava, demokratični politični sistem, predvsem spoštovanje izida volitev, in vzdušje miru in politične trdnosti, da lahko stopi na pot pozitivnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi razmer v nestabilnih državah in državah, ki so preživele konflikt, in poudarja, da so za državo potrebni vladavina prava, demokratični politični sistem, predvsem spoštovanje izida volitev, in vzdušje miru in politične trdnosti, da lahko stopi na pot pozitivnega razvoja;

| 24. | je zaskrbljen nad ugotovitvijo neodvisnega ocenjevalnega urada pri Mednarodnem denarnem skladu, da imajo člani izvršnega odbora različne poglede na vlogo Mednarodnega denarnega sklada in politike v državah z nizkimi prihodki; meni torej, da bi moral biti Mednarodni denarni sklad reformiran, da bi bil bolj demokratičen, nenazadnje s pomočjo boljše zastopanosti držav AKP v njegovem izvršilnem odboru; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen nad ugotovitvijo neodvisnega ocenjevalnega urada pri Mednarodnem denarnem skladu, da imajo člani izvršnega odbora različne poglede na vlogo Mednarodnega denarnega sklada in politike v državah z nizkimi prihodki; meni torej, da bi moral biti Mednarodni denarni sklad reformiran, da bi bil bolj demokratičen, nenazadnje s pomočjo boljše zastopanosti držav AKP v njegovem izvršilnem odboru;

| 25. | je razočaran ob ugotovitvi, da se prizadevanja Mednarodnega denarnega sklada v zvezi z instrumentom za rast in zmanjševanja revščine niso udejanjila in da ni povezave med pobudami za zmanjševanje revščine in politikami, ki se dejansko izvajajo; |
| --- | --- |

25.

je razočaran ob ugotovitvi, da se prizadevanja Mednarodnega denarnega sklada v zvezi z instrumentom za rast in zmanjševanja revščine niso udejanjila in da ni povezave med pobudami za zmanjševanje revščine in politikami, ki se dejansko izvajajo;

| 26. | je zaskrbljen zaradi operacijskih pomanjkljivosti Mednarodnega denarnega sklada, zlasti pa zaradi razpršenosti in izvajanja politične in institucionalne kohezije; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen zaradi operacijskih pomanjkljivosti Mednarodnega denarnega sklada, zlasti pa zaradi razpršenosti in izvajanja politične in institucionalne kohezije;

| 27. | spodbuja Svetovno banko, Mednarodni denarni sklad in Svetovno trgovinsko organizacijo, kot tudi Združene narode in druge multinacionalne in dvostranske donatorje, naj kar najbolje sodelujejo, da bodo lažje razumeli in podpirali države AKP, ki so podvržene programom za strukturno prilagajanje, in jim pomagali doseči razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

27.

spodbuja Svetovno banko, Mednarodni denarni sklad in Svetovno trgovinsko organizacijo, kot tudi Združene narode in druge multinacionalne in dvostranske donatorje, naj kar najbolje sodelujejo, da bodo lažje razumeli in podpirali države AKP, ki so podvržene programom za strukturno prilagajanje, in jim pomagali doseči razvojne cilje tisočletja;

| 28. | meni, da sta kar največja lastna odgovornost držav za reformo politik in njihova zavezanost reformi temeljnega pomena za njen uspeh; poudarja potrebo po enotnem pristopu do dostojnega dela (zaposlovanje, socialna zaščita, socialni dialog, pravice pri delu in načelo enakosti spolov) za učinkovito vzpostavitev zaposlovalne in socialne politike na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

28.

meni, da sta kar največja lastna odgovornost držav za reformo politik in njihova zavezanost reformi temeljnega pomena za njen uspeh; poudarja potrebo po enotnem pristopu do dostojnega dela (zaposlovanje, socialna zaščita, socialni dialog, pravice pri delu in načelo enakosti spolov) za učinkovito vzpostavitev zaposlovalne in socialne politike na nacionalni ravni;

| 29. | poziva pomembne mednarodne organe, naj vzpostavijo mehanizme za izmenjavo izkušenj, ki lahko služijo kot orodje za države, v katerih proces prestrukturiranja gospodarstva ni bil uspešen, ali v katerih se ta mora začeti; |
| --- | --- |

29.

poziva pomembne mednarodne organe, naj vzpostavijo mehanizme za izmenjavo izkušenj, ki lahko služijo kot orodje za države, v katerih proces prestrukturiranja gospodarstva ni bil uspešen, ali v katerih se ta mora začeti;

| 30. | poziva države s programi gospodarskega prestrukturiranja, naj predložijo redna poročila o delovanju in razvoju teh programov ter zadevne sporazume za pridobitev najboljših praks, ki bodo v korist ostalim članicam; |
| --- | --- |

30.

poziva države s programi gospodarskega prestrukturiranja, naj predložijo redna poročila o delovanju in razvoju teh programov ter zadevne sporazume za pridobitev najboljših praks, ki bodo v korist ostalim članicam;

| 31. | meni, da je bistveno, da so vlade odgovorne državljanom za svoje upravljanje javnih prihodkov in odhodkov, zlasti iz ekstraktivnih industrij, in poziva Svetovno banko, Mednarodni denarni sklad, EU in druge donatorje, naj zahtevajo, da se javni prihodki upravljajo na pregleden način; ocenjuje, da je bistveno, da se v državah AKP okrepita demokracija in vladavina prava; prav tako meni, da je nujno potrebno, da se s trdnimi človeškimi in operativnimi viri okrepi državni aparat; poudarja pomen ustvarjanja kulture odgovornosti, v katero so v celoti vključeni parlamenti in najvišji revizorski organi; |
| --- | --- |

31.

meni, da je bistveno, da so vlade odgovorne državljanom za svoje upravljanje javnih prihodkov in odhodkov, zlasti iz ekstraktivnih industrij, in poziva Svetovno banko, Mednarodni denarni sklad, EU in druge donatorje, naj zahtevajo, da se javni prihodki upravljajo na pregleden način; ocenjuje, da je bistveno, da se v državah AKP okrepita demokracija in vladavina prava; prav tako meni, da je nujno potrebno, da se s trdnimi človeškimi in operativnimi viri okrepi državni aparat; poudarja pomen ustvarjanja kulture odgovornosti, v katero so v celoti vključeni parlamenti in najvišji revizorski organi;

| 32. | meni, da mora biti denar, ki so ga diktatorji poneverili, povrnjen državam AKP; meni, da mora Evropska unija v ta namen po najboljših močeh vplivati na banke, v katerih je bil ta denar položen; v zvezi s tem pozdravlja skupno pobudo za izterjavo ukradenih sredstev, ki sta jo 17. septembra 2007 začela Organizacija združenih narodov in Svetovna banka, in ki želi z okrepitvijo ustanov z odgovornostjo v državah v razvoju ustaviti krajo sredstev; |
| --- | --- |

32.

meni, da mora biti denar, ki so ga diktatorji poneverili, povrnjen državam AKP; meni, da mora Evropska unija v ta namen po najboljših močeh vplivati na banke, v katerih je bil ta denar položen; v zvezi s tem pozdravlja skupno pobudo za izterjavo ukradenih sredstev, ki sta jo 17. septembra 2007 začela Organizacija združenih narodov in Svetovna banka, in ki želi z okrepitvijo ustanov z odgovornostjo v državah v razvoju ustaviti krajo sredstev;

| 33. | obžaluje, da je neodvisni ocenjevalni urad pri Mednarodnem denarnem skladu ugotovil, da so predstavniki sklada v državah, v katerih deluje, preobremenjeni in ne sodelujejo dovolj z lokalnimi akterji; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da je neodvisni ocenjevalni urad pri Mednarodnem denarnem skladu ugotovil, da so predstavniki sklada v državah, v katerih deluje, preobremenjeni in ne sodelujejo dovolj z lokalnimi akterji;

| 34. | meni, da bi morali biti reformni programi zastavljeni in izvajani na tak način, da bi preko vključitve parlamentov in posvetovanja z drugimi akterji, kot so socialni partnerji in civilna družba, zlasti organizacije delodajalcev in delavcev, zagotovili večjo demokratično legitimnost; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morali biti reformni programi zastavljeni in izvajani na tak način, da bi preko vključitve parlamentov in posvetovanja z drugimi akterji, kot so socialni partnerji in civilna družba, zlasti organizacije delodajalcev in delavcev, zagotovili večjo demokratično legitimnost;

| 35. | poudarja dejstvo, da so politike, ki spodbujajo rast zasebnega sektorja, vključno z uveljavljanjem tujih neposrednih naložb, odprtimi in dobro delujočimi finančnimi storitvami, gospodarsko raznolikostjo, spodbujanjem podjetniškega duha in zasebnim lastništvom posesti, predpogoj za gospodarski razvoj in bi se zato morale odražati v programih; v zvezi s tem spodbuja partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

35.

poudarja dejstvo, da so politike, ki spodbujajo rast zasebnega sektorja, vključno z uveljavljanjem tujih neposrednih naložb, odprtimi in dobro delujočimi finančnimi storitvami, gospodarsko raznolikostjo, spodbujanjem podjetniškega duha in zasebnim lastništvom posesti, predpogoj za gospodarski razvoj in bi se zato morale odražati v programih; v zvezi s tem spodbuja partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem;

| 36. | meni, da ima država svojo vlogo tudi v upravljanju gospodarstva in v vseh sektorjih, kjer je potreba po zasebni pobud; hkrati meni, da ima zasebni sektor vlogo pri sektorjih, kjer javni sektor ne zadostuje, vendar mora biti ta vloga dobro regulirana, da lahko spodbuja trajnostni razvoj države, zmanjšanje revščine in večini državljanov omogoča največji dostop; |
| --- | --- |

36.

meni, da ima država svojo vlogo tudi v upravljanju gospodarstva in v vseh sektorjih, kjer je potreba po zasebni pobud; hkrati meni, da ima zasebni sektor vlogo pri sektorjih, kjer javni sektor ne zadostuje, vendar mora biti ta vloga dobro regulirana, da lahko spodbuja trajnostni razvoj države, zmanjšanje revščine in večini državljanov omogoča največji dostop;

| 37. | je zaskrbljen nad odvisnostjo nekaterih držav AKP od enega prevladujočega izvoznega izdelka (navadno gre za osnovne dobrine) in v zvezi s tem meni, da je spodbujanje industrijskega razvoja in strategij za gospodarsko raznolikost bistvenega pomena za trajnostno rast; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen nad odvisnostjo nekaterih držav AKP od enega prevladujočega izvoznega izdelka (navadno gre za osnovne dobrine) in v zvezi s tem meni, da je spodbujanje industrijskega razvoja in strategij za gospodarsko raznolikost bistvenega pomena za trajnostno rast;

| 38. | meni, da je za trajnostni razvoj potrebno na mednarodni ravni (tudi preko Svetovne trgovinske organizacije) spodbujati določitev pravil o pravični trgovini, postaviti cene za izdelke iz držav v razvoju, ki bodo tem državam nudile zadosten dohodek in delavcem zagotavljale pošteno in dostojno plačilo, zagotavljati pravico do varnosti prehrane za vse in odpisati dolgove državam v razvoju v primerih, kjer bo takšen odpis verjetno zelo izboljšal življenjske razmere prebivalstva teh držav, in ne samo njihovih voditeljev; |
| --- | --- |

38.

meni, da je za trajnostni razvoj potrebno na mednarodni ravni (tudi preko Svetovne trgovinske organizacije) spodbujati določitev pravil o pravični trgovini, postaviti cene za izdelke iz držav v razvoju, ki bodo tem državam nudile zadosten dohodek in delavcem zagotavljale pošteno in dostojno plačilo, zagotavljati pravico do varnosti prehrane za vse in odpisati dolgove državam v razvoju v primerih, kjer bo takšen odpis verjetno zelo izboljšal življenjske razmere prebivalstva teh držav, in ne samo njihovih voditeljev;

| 39. | meni, da je pred privatizacijo v gospodarskih sektorjih nujno objektivno in nepristransko oceniti gospodarske in družbene posledice, ki jih bo ta povzročila, da se lahko privatizacija izvede samo, ko se življenjske razmere celotnega prebivalstva izboljšujejo, in da je bistveno imeti zavezujoča mednarodna pravila na tem področju, zlasti za spremljanje dejavnosti lokalnih in tujih podjetij glede na sprejemljive družbene in okoljske standarde; |
| --- | --- |

39.

meni, da je pred privatizacijo v gospodarskih sektorjih nujno objektivno in nepristransko oceniti gospodarske in družbene posledice, ki jih bo ta povzročila, da se lahko privatizacija izvede samo, ko se življenjske razmere celotnega prebivalstva izboljšujejo, in da je bistveno imeti zavezujoča mednarodna pravila na tem področju, zlasti za spremljanje dejavnosti lokalnih in tujih podjetij glede na sprejemljive družbene in okoljske standarde;

| 40. | meni, da privatizacija kot pogoj za posojilo ni učinkovit način za izvajanje sprememb in da bi morale države v kar največji meri same sprejemati temeljne politične odločitve; |
| --- | --- |

40.

meni, da privatizacija kot pogoj za posojilo ni učinkovit način za izvajanje sprememb in da bi morale države v kar največji meri same sprejemati temeljne politične odločitve;

| 41. | pozdravlja dejstvo, da se je ozka osredotočenost Svetovne banke na privatizacijo in liberalizacijo preusmerila v širši pogled glede institucionalnih reform in dopolnilnih politik; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja dejstvo, da se je ozka osredotočenost Svetovne banke na privatizacijo in liberalizacijo preusmerila v širši pogled glede institucionalnih reform in dopolnilnih politik;

| 42. | pozdravlja bolj ciljno usmerjeno in pragmatično politično usmeritev Svetovne banke, ki dopušča večjo prožnost, osredotočeno na srednjeročne reforme; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja bolj ciljno usmerjeno in pragmatično politično usmeritev Svetovne banke, ki dopušča večjo prožnost, osredotočeno na srednjeročne reforme;

| 43. | pozdravlja poročilo Mednarodnega denarnega sklada o pogojevanju in poziva k takojšnjemu izvajanju sklepov iz njega, ki še bolj poudarjajo lastno odgovornost držav, medsektorsko usklajevanje politik, posvetovanje z udeleženci, izvajanje osrednjih, namenskih politik, predvidljivost in preglednost; poudarja, da pogojevanje ne bi smelo spodkopavati nacionalne avtonomije in neodvisnosti pri oblikovanju politik, in da bi pogoje morali omejiti na zagotavljanje, da se pomoč uporablja za predvidene namene, kot je boj proti korupciji, in na preprečevanje pomoči vladam, ki ne spoštujejo človekovih in demokratičnih pravic in ki spodkopavajo prizadevanje držav za dosego razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja poročilo Mednarodnega denarnega sklada o pogojevanju in poziva k takojšnjemu izvajanju sklepov iz njega, ki še bolj poudarjajo lastno odgovornost držav, medsektorsko usklajevanje politik, posvetovanje z udeleženci, izvajanje osrednjih, namenskih politik, predvidljivost in preglednost; poudarja, da pogojevanje ne bi smelo spodkopavati nacionalne avtonomije in neodvisnosti pri oblikovanju politik, in da bi pogoje morali omejiti na zagotavljanje, da se pomoč uporablja za predvidene namene, kot je boj proti korupciji, in na preprečevanje pomoči vladam, ki ne spoštujejo človekovih in demokratičnih pravic in ki spodkopavajo prizadevanje držav za dosego razvojnih ciljev tisočletja;

| 44. | pozdravlja večji čut za lastno odgovornost držav pri programih, vendar ponovno poudarja, da je prvi pogoj za to odločna zavezanost potrebnim razvojnim reformam; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja večji čut za lastno odgovornost držav pri programih, vendar ponovno poudarja, da je prvi pogoj za to odločna zavezanost potrebnim razvojnim reformam;

| 45. | poziva donatorje, naj bolj uskladijo svoje dejavnosti, vendar je zaskrbljen nad tem, kako bi to lahko vplivalo na lastno odgovornost držav, in meni, da je bistveno, da se vselej podpira lastno odgovornost za nacionalne politike in da lahko države v razvoju odločajo o svoji razvojni strategiji; |
| --- | --- |

45.

poziva donatorje, naj bolj uskladijo svoje dejavnosti, vendar je zaskrbljen nad tem, kako bi to lahko vplivalo na lastno odgovornost držav, in meni, da je bistveno, da se vselej podpira lastno odgovornost za nacionalne politike in da lahko države v razvoju odločajo o svoji razvojni strategiji;

| 46. | poudarja, da se vlada ne more sama spoprijeti z nalogami ohranjanja in varovanja okolja; poziva k partnerstvu med lokalnimi in tujimi agencijami (Svetovna banka/ Mednarodni denarni sklad, agencije ZN, Svetovni sklad za naravo in univerze); |
| --- | --- |

46.

poudarja, da se vlada ne more sama spoprijeti z nalogami ohranjanja in varovanja okolja; poziva k partnerstvu med lokalnimi in tujimi agencijami (Svetovna banka/ Mednarodni denarni sklad, agencije ZN, Svetovni sklad za naravo in univerze);

| 47. | poziva predstavnike Evropske unije in držav AKP, naj bolje uskladijo svoja stališča v vodstvu Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada z razvojnimi cilji Evropske unije in držav AKP ter zagotovijo, da se bodo sredstva EU uporabljala zgolj za te cilje; |
| --- | --- |

47.

poziva predstavnike Evropske unije in držav AKP, naj bolje uskladijo svoja stališča v vodstvu Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada z razvojnimi cilji Evropske unije in držav AKP ter zagotovijo, da se bodo sredstva EU uporabljala zgolj za te cilje;

| 48. | pozdravlja nedavno spremenjene glasovalne kvote v korist nekaterih držav, vendar poziva Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, naj za lastno legitimnost še izboljšata mehanizme odločanja, tako da bosta bolj pregledna in bosta ustrezno upoštevala države v razvoju; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja nedavno spremenjene glasovalne kvote v korist nekaterih držav, vendar poziva Mednarodni denarni sklad in Svetovno banko, naj za lastno legitimnost še izboljšata mehanizme odločanja, tako da bosta bolj pregledna in bosta ustrezno upoštevala države v razvoju;

| 49. | naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predložijo svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Afriški uniji, Svetovni banki in Mednarodnemu denarnemu skladu. |
| --- | --- |

49.

naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predložijo svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Afriški uniji, Svetovni banki in Mednarodnemu denarnemu skladu.

---

(1)  Sprejeta na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU 20. marca 2006 v Ljubljani (Slovenija).

(2)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373–380.

(3)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 118–122.

(4)  http://www.imf.org/external/np/ieo/2007/ssa/eng/pdf/report.pdf

(5)  http://siteresources.worldbank.org/DEVCOMMINT/Documentation/20651860/DC2005-0013(E)-Conditionality.pdf

(6)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/grrt/eng/060705.pdf

(7)  Retrospektiva posojil razvojne politike (Development Policy Lending Retrospective), Svetovna banka, 7. julij 2006, str. 3

RESOLUCIJA
   (1)

o izkušnjah evropskega regionalnega postopka povezovanja glede držav AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Ljubljani (Slovenija), od 17. do 20. marca 2008, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Ljubljani (Slovenija), od 17. do 20. marca 2008,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005, zlasti členov 1, 11 in od 28 do 30, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005, zlasti členov 1, 11 in od 28 do 30,

| — | ob upoštevanju Listine Združenih narodov in zlasti poglavja VIII o regionalnih dogovorih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Združenih narodov in zlasti poglavja VIII o regionalnih dogovorih,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 20. decembra 2003, ki so se sestali s Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo, o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje in predvsem členi od 72 do 74, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 20. decembra 2003, ki so se sestali s Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo, o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje in predvsem členi od 72 do 74,

| — | ob upoštevanju deklaracije, sprejete v Berlinu 25. marca 2007, ob priložnosti petdesete obletnice podpisa rimske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, sprejete v Berlinu 25. marca 2007, ob priložnosti petdesete obletnice podpisa rimske pogodbe,

| — | ob upoštevanju lizbonske pogodbe, podpisane 13. decembra 2007, ki dopolnjuje Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lizbonske pogodbe, podpisane 13. decembra 2007, ki dopolnjuje Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju deklaracije o gospodarskih partnerskih sporazumih, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju v Kigaliju (Ruanda), ki je potekalo od 19. do 22. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o gospodarskih partnerskih sporazumih, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju v Kigaliju (Ruanda), ki je potekalo od 19. do 22. novembra 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije o vlogi regionalne integracije pri spodbujanju miru in varnosti, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju na Dunaju (Avstrija), ki je potekalo med 19. in 22. junijem 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o vlogi regionalne integracije pri spodbujanju miru in varnosti, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju na Dunaju (Avstrija), ki je potekalo med 19. in 22. junijem 2006,

| — | ob upoštevanju poročila odbora AKP veleposlanikov o prihodnosti Skupine AKP, kot ga je sprejel Svet ministrov AKP na svoji 86. seji, ki je potekala od 10. do 14. decembra 2007 v Bruslju, v Belgiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora AKP veleposlanikov o prihodnosti Skupine AKP, kot ga je sprejel Svet ministrov AKP na svoji 86. seji, ki je potekala od 10. do 14. decembra 2007 v Bruslju, v Belgiji,

| — | ob upoštevanju projekta sekretariata AKP za razvoj pokazateljev za merjenje in spremljanje postopkov regionalnega povezovanja v šestih regijah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta sekretariata AKP za razvoj pokazateljev za merjenje in spremljanje postopkov regionalnega povezovanja v šestih regijah AKP,

| — | ob upoštevanju poročila odbora za politične zadeve (ACP-EU/100.203/08/konč.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora za politične zadeve (ACP-EU/100.203/08/konč.),

| A. | ker je regionalno povezovanje postalo glavna značilnost v svetu AKP, saj so vse države AKP članice vsaj ene regionalne organizacije in ker okrog dvajset sporazumov regionalnega povezovanja vključuje države AKP (2), |
| --- | --- |

A.

ker je regionalno povezovanje postalo glavna značilnost v svetu AKP, saj so vse države AKP članice vsaj ene regionalne organizacije in ker okrog dvajset sporazumov regionalnega povezovanja vključuje države AKP (2),

| B | ker lahko skupno izvajanje suverenosti v okvirih regionalnega povezovanja prej privede do večje zmožnosti vlad, da varujejo interese svojih državljanov, kot do izgube suverenosti, |
| --- | --- |

B

ker lahko skupno izvajanje suverenosti v okvirih regionalnega povezovanja prej privede do večje zmožnosti vlad, da varujejo interese svojih državljanov, kot do izgube suverenosti,

| C. | ker mora biti za regionalno povezovanje zagotovljeno, da ne bo prišlo do izgube preglednosti in demokratične odgovornosti pri sprejemanju odločitev, in da se prepreči porast kriminala zaradi ukinitve mejnih kontrol, negativne družbene posledice zaradi nagle liberalizacije in konkurenco med plačami, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti za regionalno povezovanje zagotovljeno, da ne bo prišlo do izgube preglednosti in demokratične odgovornosti pri sprejemanju odločitev, in da se prepreči porast kriminala zaradi ukinitve mejnih kontrol, negativne družbene posledice zaradi nagle liberalizacije in konkurenco med plačami,

| D. | ker je bil na področju regionalnega gospodarskega in političnega povezovanja med AKP državami v zadnjih letih viden velik napredek, regionalne organizacije pa igrajo vedno pomembnejšo vlogo pri preprečevanju konfliktov in ohranjanju miru; ker je bil in ostaja boj proti revščini in za trajnostni razvoj pomemben cilj regionalnega povezovanja v večini držav AKP, |
| --- | --- |

D.

ker je bil na področju regionalnega gospodarskega in političnega povezovanja med AKP državami v zadnjih letih viden velik napredek, regionalne organizacije pa igrajo vedno pomembnejšo vlogo pri preprečevanju konfliktov in ohranjanju miru; ker je bil in ostaja boj proti revščini in za trajnostni razvoj pomemben cilj regionalnega povezovanja v večini držav AKP,

| E. | ker je močna politična volja vseh partnerjev, da določijo in uresničijo skupne cilje in načrte, osnova za uspešno povezovanje, |
| --- | --- |

E.

ker je močna politična volja vseh partnerjev, da določijo in uresničijo skupne cilje in načrte, osnova za uspešno povezovanje,

| F. | ker je več regionalnih organizacij, ki vključujejo države AKP, ustanovilo carinsko unijo ali pa to načrtujejo v prihodnjih letih, denarne unije pa že delujejo v nekaterih regionalnih skupinah; ker so nekatere regionalne organizacije vzpostavile solidarnostne mehanizme za zmanjševanje neenakosti ali za odpravljanje posledic polarizacije, ki so nastale zaradi liberalizacije trgovine v regiji, |
| --- | --- |

F.

ker je več regionalnih organizacij, ki vključujejo države AKP, ustanovilo carinsko unijo ali pa to načrtujejo v prihodnjih letih, denarne unije pa že delujejo v nekaterih regionalnih skupinah; ker so nekatere regionalne organizacije vzpostavile solidarnostne mehanizme za zmanjševanje neenakosti ali za odpravljanje posledic polarizacije, ki so nastale zaradi liberalizacije trgovine v regiji,

| G. | ker so številne regionalne organizacije AKP posredno izvolile parlamentarne institucije, katere lahko razvijejo demokratične funkcije stalnega nadzora in zakonodajne pristojnosti, vzporedno s poglabljanjem povezovanja, |
| --- | --- |

G.

ker so številne regionalne organizacije AKP posredno izvolile parlamentarne institucije, katere lahko razvijejo demokratične funkcije stalnega nadzora in zakonodajne pristojnosti, vzporedno s poglabljanjem povezovanja,

| H. | ker lahko regionalne pobude, kot sta novo partnerstvo za razvoj Afrike (NEPAD) ali načrt za Pacifik, dodatno povečajo regionalno sodelovanje za soočanje z izzivi odgovornega vodenja, |
| --- | --- |

H.

ker lahko regionalne pobude, kot sta novo partnerstvo za razvoj Afrike (NEPAD) ali načrt za Pacifik, dodatno povečajo regionalno sodelovanje za soočanje z izzivi odgovornega vodenja,

| I. | ker je prekrivanje članstva v različnih organizacijah s podobnimi funkcionalnimi cilji v Afriki resen problem, kot je Afriška unija tudi priznala na svojem sedmem vrhu v Banjulu julija 2006, |
| --- | --- |

I.

ker je prekrivanje članstva v različnih organizacijah s podobnimi funkcionalnimi cilji v Afriki resen problem, kot je Afriška unija tudi priznala na svojem sedmem vrhu v Banjulu julija 2006,

| J. | ker pomanjkanje čezmejne infrastrukture, na primer prometnih poti, otežuje regionalno povezovanje, |
| --- | --- |

J.

ker pomanjkanje čezmejne infrastrukture, na primer prometnih poti, otežuje regionalno povezovanje,

| K. | ker so nekatere podregije in države AKP sprejele začasne ekonomske partnerske sporazume, kar lahko razdeli regionalne gospodarske skupine AKP in spodkoplje njihov postopek povezovanja, |
| --- | --- |

K.

ker so nekatere podregije in države AKP sprejele začasne ekonomske partnerske sporazume, kar lahko razdeli regionalne gospodarske skupine AKP in spodkoplje njihov postopek povezovanja,

| L. | ker morajo biti vsi postopki povezovanja pregledni za zadevno prebivalstvo in zahtevati demokratični nadzor nad vsemi političnimi ravnmi preko sodelovanja parlamentarnih organov in civilne družbe, |
| --- | --- |

L.

ker morajo biti vsi postopki povezovanja pregledni za zadevno prebivalstvo in zahtevati demokratični nadzor nad vsemi političnimi ravnmi preko sodelovanja parlamentarnih organov in civilne družbe,

| M. | ker morajo imeti ekonomski partnerski sporazumi močno razvojno vsebino, da lahko državam AKP zagotovijo, da postanejo tržno-konkurenčne in spodbujajo gladko postopno vključevanje držav AKP v svetovno gospodarstvo, |
| --- | --- |

M.

ker morajo imeti ekonomski partnerski sporazumi močno razvojno vsebino, da lahko državam AKP zagotovijo, da postanejo tržno-konkurenčne in spodbujajo gladko postopno vključevanje držav AKP v svetovno gospodarstvo,

| N. | ker se ne more določiti nobenega modela regionalnega povezovanja, saj mora biti vsaka strategija povezovanja prilagojena posebnim interesom in razmeram, vendar se lahko kljub vsemu prepozna splošne značilnosti, ki ovirajo ali pospešujejo ta postopek; ker je lahko proučevanje evropskih izkušenj v zvezi s postopki regionalnega povezovanja AKP poučno in lahko doprinese Evropski uniji nova spoznanja, |
| --- | --- |

N.

ker se ne more določiti nobenega modela regionalnega povezovanja, saj mora biti vsaka strategija povezovanja prilagojena posebnim interesom in razmeram, vendar se lahko kljub vsemu prepozna splošne značilnosti, ki ovirajo ali pospešujejo ta postopek; ker je lahko proučevanje evropskih izkušenj v zvezi s postopki regionalnega povezovanja AKP poučno in lahko doprinese Evropski uniji nova spoznanja,

| O. | ker evropska povezovalna dinamika delno izhaja iz močnih skupnih institucij, zlasti iz Evropske komisije, ki ima precejšnjo avtonomijo in pravico do pobude, in iz Evropskega parlamenta, ki ga neposredno volijo državljani in ki ima vedno več pristojnosti, |
| --- | --- |

O.

ker evropska povezovalna dinamika delno izhaja iz močnih skupnih institucij, zlasti iz Evropske komisije, ki ima precejšnjo avtonomijo in pravico do pobude, in iz Evropskega parlamenta, ki ga neposredno volijo državljani in ki ima vedno več pristojnosti,

| P. | ker je v evropskem primeru solidarnost med državami in družbami eden temeljnih dejavnikov uspešnega povezovanja, saj so bogatejše in revnejše države z notranjim razvojem in kohezijskimi politikami veliko pridobile, |
| --- | --- |

P.

ker je v evropskem primeru solidarnost med državami in družbami eden temeljnih dejavnikov uspešnega povezovanja, saj so bogatejše in revnejše države z notranjim razvojem in kohezijskimi politikami veliko pridobile,

| Q. | ker je postopek evropskega povezovanja, predvsem v svoji zgodnji fazi, veliko pridobil z ozemeljsko povezanostjo in bližino, kar je prednost, ki je nimajo niti otoške države v karibskih in pacifiških regijah niti afriški kontinent s svojim ogromnim kopenskim ozemljem, |
| --- | --- |

Q.

ker je postopek evropskega povezovanja, predvsem v svoji zgodnji fazi, veliko pridobil z ozemeljsko povezanostjo in bližino, kar je prednost, ki je nimajo niti otoške države v karibskih in pacifiških regijah niti afriški kontinent s svojim ogromnim kopenskim ozemljem,

| R. | ker je tudi povojna Evropa za gospodarski razvoj in obnovo prejela veliko zunanje pomoči, predvsem s programom za obnovo Evrope, ki so ga financirale ZDA (Marshallov načrt), |
| --- | --- |

R.

ker je tudi povojna Evropa za gospodarski razvoj in obnovo prejela veliko zunanje pomoči, predvsem s programom za obnovo Evrope, ki so ga financirale ZDA (Marshallov načrt),

| S. | ker postopek evropskega gospodarskega vključevanja ni bil osnovan samo na liberalizaciji, temveč je bil podprt z regulativnimi in proračunskimi politikami za podporo nekaterim sektorjem in njihovo zaščito ter s sodelovanjem za spodbujanje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

S.

ker postopek evropskega gospodarskega vključevanja ni bil osnovan samo na liberalizaciji, temveč je bil podprt z regulativnimi in proračunskimi politikami za podporo nekaterim sektorjem in njihovo zaščito ter s sodelovanjem za spodbujanje trajnostnega razvoja,

| T. | ker je bilo izpolnjevanje skupnih načel demokracije, človekovih pravic in vladavine prava bistveno za uspešno povezovanje v Evropi, EU pa je s sprejetjem mehanizmov za odvzem pravic članstva v primeru hudih kršitev teh načel prepoznala njihovo osrednjo vlogo, |
| --- | --- |

T.

ker je bilo izpolnjevanje skupnih načel demokracije, človekovih pravic in vladavine prava bistveno za uspešno povezovanje v Evropi, EU pa je s sprejetjem mehanizmov za odvzem pravic članstva v primeru hudih kršitev teh načel prepoznala njihovo osrednjo vlogo,

| U. | ker se je izkazalo, da podobna raven razvoja in blaginje v državah članicah ni predpogoj za regionalno povezovanje v Evropi, njene izkušnje pa kažejo, da so lahko regionalne organizacije učinkovit okvir za zmanjševanje gospodarskih in družbenih neenakosti; ob ugotovitvi, da pomembne neenakosti v prihodkih med državami članicami EU in v njih še vedno obstajajo, |
| --- | --- |

U.

ker se je izkazalo, da podobna raven razvoja in blaginje v državah članicah ni predpogoj za regionalno povezovanje v Evropi, njene izkušnje pa kažejo, da so lahko regionalne organizacije učinkovit okvir za zmanjševanje gospodarskih in družbenih neenakosti; ob ugotovitvi, da pomembne neenakosti v prihodkih med državami članicami EU in v njih še vedno obstajajo,

| V. | ker so Evropske skupnosti/ Evropska unija izkusile velike krize in težavna obdobja zaradi različnih interesov med državami članicami in kot rezultat zadržkov med državljani, med drugim glede hitrosti in intenzivnosti regionalnega povezovanja; ker se zaradi pripravljenosti vseh strani, da sprejmejo kompromise, in politične volje, da se brani splošni cilj evropskega povezovanja, te krize vedno lahko premosti, |
| --- | --- |

V.

ker so Evropske skupnosti/ Evropska unija izkusile velike krize in težavna obdobja zaradi različnih interesov med državami članicami in kot rezultat zadržkov med državljani, med drugim glede hitrosti in intenzivnosti regionalnega povezovanja; ker se zaradi pripravljenosti vseh strani, da sprejmejo kompromise, in politične volje, da se brani splošni cilj evropskega povezovanja, te krize vedno lahko premosti,

| W. | ker povezovanje v Evropi ni preprečilo separatističnih gibanj in težnje po razpadu, ampak je pomagalo preprečiti ali zmanjšati nasilne konflikte, |
| --- | --- |

W.

ker povezovanje v Evropi ni preprečilo separatističnih gibanj in težnje po razpadu, ampak je pomagalo preprečiti ali zmanjšati nasilne konflikte,

| X. | ker je naraščajoče število držav članic EU pripeljalo do bolj prožnih mehanizmov povezovanja, s tem, da nekatere države članice vstopajo v okrepljene strukture sodelovanja; ob poudarjanju, da so bili ti začetni dogovori vedno neizključni, da ostajajo odprti za vse ostale člane in ne zadevajo temeljnih področij povezovanja, |
| --- | --- |

X.

ker je naraščajoče število držav članic EU pripeljalo do bolj prožnih mehanizmov povezovanja, s tem, da nekatere države članice vstopajo v okrepljene strukture sodelovanja; ob poudarjanju, da so bili ti začetni dogovori vedno neizključni, da ostajajo odprti za vse ostale člane in ne zadevajo temeljnih področij povezovanja,

Sprava in preprečevanje konfliktov

| 1. | poudarja dejstvo, da utrjevanje miru in institucionalizacija mirnih načinov reševanja konfliktov predstavlja enega večjih dosežkov procesa evropskega povezovanja, česar smo se v Evropi naučili iz uničujočih vojn; |
| --- | --- |

1.

poudarja dejstvo, da utrjevanje miru in institucionalizacija mirnih načinov reševanja konfliktov predstavlja enega večjih dosežkov procesa evropskega povezovanja, česar smo se v Evropi naučili iz uničujočih vojn;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da regionalne in podregionalne organizacije AKP igrajo vedno pomembnejšo vlogo pri obvladovanju konfliktov, vzdrževanju in vzpostavljanju miru, in so pomembne partnerice Združenih narodov pri spodbujanju mednarodnega miru in varnosti; pozdravlja vzpostavitev regionalnih mehanizmov za zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje, kot na primer afriški organizaciji ECOWAS in IGAD, in poziva k nadaljnji krepitvi takih mehanizmov; poziva mednarodno skupnost, naj podpre gradnjo zmogljivosti za regionalne organizacije, ki se udejanjajo na področju miru in varnosti, predvsem na področju preprečevanja, obvladovanja in reševanja konfliktov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da regionalne in podregionalne organizacije AKP igrajo vedno pomembnejšo vlogo pri obvladovanju konfliktov, vzdrževanju in vzpostavljanju miru, in so pomembne partnerice Združenih narodov pri spodbujanju mednarodnega miru in varnosti; pozdravlja vzpostavitev regionalnih mehanizmov za zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje, kot na primer afriški organizaciji ECOWAS in IGAD, in poziva k nadaljnji krepitvi takih mehanizmov; poziva mednarodno skupnost, naj podpre gradnjo zmogljivosti za regionalne organizacije, ki se udejanjajo na področju miru in varnosti, predvsem na področju preprečevanja, obvladovanja in reševanja konfliktov;

| 3. | verjame, da lahko regionalne organizacije igrajo pomembno vlogo pri reševanju temeljnih vzrokov konfliktov med državami članicami in v njih; verjame, da spodbujanje spoštovanja in zaščita človekovih pravic na regionalni ravni in skupen boj proti nekaznovanju predstavljajo velik korak naprej v preprečevanju konfliktov in v omogočanju sprave med sprtimi stranmi; |
| --- | --- |

3.

verjame, da lahko regionalne organizacije igrajo pomembno vlogo pri reševanju temeljnih vzrokov konfliktov med državami članicami in v njih; verjame, da spodbujanje spoštovanja in zaščita človekovih pravic na regionalni ravni in skupen boj proti nekaznovanju predstavljajo velik korak naprej v preprečevanju konfliktov in v omogočanju sprave med sprtimi stranmi;

| 4. | ker se zaveda, da je izobraževanje pomemben dejavnik za strpnost in razumevanje, poziva k vzpostavitvi regionalnih komisij za dosego sporazuma o učnih vsebinah v šolah in na univerzah, katerih rezultat bodo izničenje pojma sovražnika, obojestransko spoštovanje in odpravo diskriminacije, srečanja med učitelji, učenci in študenti, kar je pomembni forum za zbliževanje ljudi kot sosedov na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

4.

ker se zaveda, da je izobraževanje pomemben dejavnik za strpnost in razumevanje, poziva k vzpostavitvi regionalnih komisij za dosego sporazuma o učnih vsebinah v šolah in na univerzah, katerih rezultat bodo izničenje pojma sovražnika, obojestransko spoštovanje in odpravo diskriminacije, srečanja med učitelji, učenci in študenti, kar je pomembni forum za zbliževanje ljudi kot sosedov na konfliktnih območjih;

| 5. | ugotavlja, da vojne, konflikti, nasilje, lakota in izgon praviloma najbolj prizadenejo ženske in otroke, in da morajo torej biti ženske primerno vključene v vse razvojne procese in procese odločanja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da vojne, konflikti, nasilje, lakota in izgon praviloma najbolj prizadenejo ženske in otroke, in da morajo torej biti ženske primerno vključene v vse razvojne procese in procese odločanja;

| 6. | poziva države AKP, naj pospešijo regionalne ukrepe za skupne raziskave, ureditev in nadzor naravnih virov, z namenom spodbujanja sprave in medsebojne odvisnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva države AKP, naj pospešijo regionalne ukrepe za skupne raziskave, ureditev in nadzor naravnih virov, z namenom spodbujanja sprave in medsebojne odvisnosti;

Institucije in agende povezovanja v regije AKP

| 7. | izpostavlja dejstvo, da so potrebne močne skupne institucije, ki predstavljajo regionalne in ne samo nacionalnih interesov, za spodbujanje postopka povezovanja in zagotavljanje upoštevanja skupno sprejetih standardov; poziva regionalne organizacije držav AKP, da skupnim institucijam zagotovijo potrebno samostojnost, ustrezno financiranje in izbiro usposobljenega kadra; poziva Komisijo, da s strokovnim znanjem in izkušnjami ter ustreznim financiranjem podpira krepitev zmogljivosti regionalnih institucij; |
| --- | --- |

7.

izpostavlja dejstvo, da so potrebne močne skupne institucije, ki predstavljajo regionalne in ne samo nacionalnih interesov, za spodbujanje postopka povezovanja in zagotavljanje upoštevanja skupno sprejetih standardov; poziva regionalne organizacije držav AKP, da skupnim institucijam zagotovijo potrebno samostojnost, ustrezno financiranje in izbiro usposobljenega kadra; poziva Komisijo, da s strokovnim znanjem in izkušnjami ter ustreznim financiranjem podpira krepitev zmogljivosti regionalnih institucij;

| 8. | poudarja, da morajo regionalne institucije ublažiti razlike v moči med državami članicami; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo regionalne institucije ublažiti razlike v moči med državami članicami;

| 9. | poziva regionalne organizacije, da opredelijo prednostne naloge, uresničljive skupne cilje in jasna merila uspešnosti, ki bodo skupnim institucijam, vladam, parlamentom in civilni družbi omogočili merjenje napredka in uspešnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva regionalne organizacije, da opredelijo prednostne naloge, uresničljive skupne cilje in jasna merila uspešnosti, ki bodo skupnim institucijam, vladam, parlamentom in civilni družbi omogočili merjenje napredka in uspešnosti;

| 10. | poziva vlade držav AKP, da se dogovorijo o skupnem izvajanju suverenosti v določenih sektorjih, v katerih obstajajo dolgoročni skupni interesi in je treba reševati čezmejne težave; |
| --- | --- |

10.

poziva vlade držav AKP, da se dogovorijo o skupnem izvajanju suverenosti v določenih sektorjih, v katerih obstajajo dolgoročni skupni interesi in je treba reševati čezmejne težave;

| 11. | poudarja dejstvo, da je treba postopek regionalnega povezovanja graditi na strpnosti in vzajemnem spoštovanju nacionalnih in kulturnih razlik; |
| --- | --- |

11.

poudarja dejstvo, da je treba postopek regionalnega povezovanja graditi na strpnosti in vzajemnem spoštovanju nacionalnih in kulturnih razlik;

| 12. | spodbuja Sekretariat držav AKP, da pospeši razvoj predlaganega nadzornega sistema za regionalno povezovanje, in poziva Evropsko komisijo, da zagotovi finančno in tehnično podporo, potrebno za uvajanje tega sistema, ki bo v pomoč organizacijam regionalnega povezovanja AKP; |
| --- | --- |

12.

spodbuja Sekretariat držav AKP, da pospeši razvoj predlaganega nadzornega sistema za regionalno povezovanje, in poziva Evropsko komisijo, da zagotovi finančno in tehnično podporo, potrebno za uvajanje tega sistema, ki bo v pomoč organizacijam regionalnega povezovanja AKP;

Medregijsko sodelovanje

| 13. | poziva Afriško unijo, da podpira in usmerja postopek racionalizacije regionalnega organizacijskega okvira v Afriki, kjer obstajajo konkurenčne agende povezovanja; ugotavlja, da evropski primer kaže, da prekrivanje članstva ni velika ovira, kjer je med regionalnimi organizacijami zagotovljeno tesno usklajevanje in sodelovanje ali kjer je dogovorjeno funkcionalno razlikovanje; |
| --- | --- |

13.

poziva Afriško unijo, da podpira in usmerja postopek racionalizacije regionalnega organizacijskega okvira v Afriki, kjer obstajajo konkurenčne agende povezovanja; ugotavlja, da evropski primer kaže, da prekrivanje članstva ni velika ovira, kjer je med regionalnimi organizacijami zagotovljeno tesno usklajevanje in sodelovanje ali kjer je dogovorjeno funkcionalno razlikovanje;

| 14. | poziva skupino držav AKP, da ob podpori EU premisli o preoblikovanju obstoječih rednih srečanj med sekretariatom držav AKP in voditelji regionalnih organizacij držav AKP v institucionaliziran forum za koordinacijo za spodbujanje dialoga, sodelovanja in usklajevanja; poziva regionalne organizacije držav AKP, da v mednarodnih pogajanjih uskladijo svoja stališča in tako okrepijo svoj položaj in vpliv; |
| --- | --- |

14.

poziva skupino držav AKP, da ob podpori EU premisli o preoblikovanju obstoječih rednih srečanj med sekretariatom držav AKP in voditelji regionalnih organizacij držav AKP v institucionaliziran forum za koordinacijo za spodbujanje dialoga, sodelovanja in usklajevanja; poziva regionalne organizacije držav AKP, da v mednarodnih pogajanjih uskladijo svoja stališča in tako okrepijo svoj položaj in vpliv;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da bo organizacija sestankov Skupne parlamentarne skupščine na regionalni ali podregionalni ravni v skladu s členom 17(3) Sporazuma iz Cotonouja vstopila v izvedbeno fazo in z veseljem pričakuje rezultate prvega regionalnega sestanka Skupne parlamentarne skupščine v Windhoeku (Namibiji); |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da bo organizacija sestankov Skupne parlamentarne skupščine na regionalni ali podregionalni ravni v skladu s členom 17(3) Sporazuma iz Cotonouja vstopila v izvedbeno fazo in z veseljem pričakuje rezultate prvega regionalnega sestanka Skupne parlamentarne skupščine v Windhoeku (Namibiji);

Demokracija in odgovorno vodenje države

| 16. | izpostavlja dejstvo, da so svoboda, odprtost in vključitev regionalnih organizacij v države članice pogoj za uspešno regionalno povezovanje; poziva vse regionalne organizacije v regiji AKP, ki še niso, da opredelijo jasna politična merila za članstvo, ki temelji na človekovih pravicah, demokraciji, pravni državi in odgovornem vodenju države in da razvijejo konstruktivne mehanizme in tako pomagajo državam članicam, da izpolnijo ta merila; poziva države AKP, da premislijo o učinkovitih mehanizmih za ukinitev pravic do članstva v primeru resnih kršitev teh načel; |
| --- | --- |

16.

izpostavlja dejstvo, da so svoboda, odprtost in vključitev regionalnih organizacij v države članice pogoj za uspešno regionalno povezovanje; poziva vse regionalne organizacije v regiji AKP, ki še niso, da opredelijo jasna politična merila za članstvo, ki temelji na človekovih pravicah, demokraciji, pravni državi in odgovornem vodenju države in da razvijejo konstruktivne mehanizme in tako pomagajo državam članicam, da izpolnijo ta merila; poziva države AKP, da premislijo o učinkovitih mehanizmih za ukinitev pravic do članstva v primeru resnih kršitev teh načel;

| 17. | poziva EU, da podpre regionalne spodbude, ki spodbujajo demokracijo, človekove pravice in odgovorno vodenje države, kot sta afriški mehanizem za medsebojni pregled in regionalni mehanizem za opazovanje volitev ter da pobude vlade uskladijo z obstoječimi regionalnimi mehanizmi; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, da podpre regionalne spodbude, ki spodbujajo demokracijo, človekove pravice in odgovorno vodenje države, kot sta afriški mehanizem za medsebojni pregled in regionalni mehanizem za opazovanje volitev ter da pobude vlade uskladijo z obstoječimi regionalnimi mehanizmi;

| 18. | poziva EU in skupino AKP, da pospešijo podporo za parlamentarne strukture regionalnih organizacij; poudarja, da neposredne volitve predstavnikov držav članic v regionalnih parlamentarnih skupščinah pomembno prispevajo k legitimnosti integracijskega procesa in so predpogoj za njegovo dolgoročno zagotavljanje; |
| --- | --- |

18.

poziva EU in skupino AKP, da pospešijo podporo za parlamentarne strukture regionalnih organizacij; poudarja, da neposredne volitve predstavnikov držav članic v regionalnih parlamentarnih skupščinah pomembno prispevajo k legitimnosti integracijskega procesa in so predpogoj za njegovo dolgoročno zagotavljanje;

| 19. | meni, da imajo organizacije civilne družbe, zlasti njihove nadnacionalne dejavnosti, pomembno vlogo pri pospeševanju regionalnega integracijskega procesa in zagotavljanju demokratične odgovornosti regionalnih institucij; |
| --- | --- |

19.

meni, da imajo organizacije civilne družbe, zlasti njihove nadnacionalne dejavnosti, pomembno vlogo pri pospeševanju regionalnega integracijskega procesa in zagotavljanju demokratične odgovornosti regionalnih institucij;

| 20. | poziva EU in države AKP, da zagotovijo posvetovanje s parlamentarni organi regionalnih organizacij glede regionalnih strateških dokumentov Evropskega razvojnega sklada in njihovega uresničevanja; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in države AKP, da zagotovijo posvetovanje s parlamentarni organi regionalnih organizacij glede regionalnih strateških dokumentov Evropskega razvojnega sklada in njihovega uresničevanja;

Ekonomija in trgovina

| 21. | poziva EU in države AKP, da zagotovijo skladnost sporazumov o gospodarskem partnerstvu in njihovo prispevanje k krepitvi regionalnih pobud za integracijo držav AKP; opaža, da veliko držav AKP skrbi, da sedanji trend v pogajanjih o sporazumih o gospodarskih partnerstvih in sprejemanje sporazumov s strani podregij lahko zmanjša prizadevanja za regionalno povezovanje; vztraja, da morajo biti vsi sporazumi, ki jih sprejmejo podregije, odprti tudi za druge članice regionalne organizacije zadevne države; |
| --- | --- |

21.

poziva EU in države AKP, da zagotovijo skladnost sporazumov o gospodarskem partnerstvu in njihovo prispevanje k krepitvi regionalnih pobud za integracijo držav AKP; opaža, da veliko držav AKP skrbi, da sedanji trend v pogajanjih o sporazumih o gospodarskih partnerstvih in sprejemanje sporazumov s strani podregij lahko zmanjša prizadevanja za regionalno povezovanje; vztraja, da morajo biti vsi sporazumi, ki jih sprejmejo podregije, odprti tudi za druge članice regionalne organizacije zadevne države;

| 22. | poudarja, da se za okrepitev trgovine na ravni Jug-Jug morajo zmanjšati trgovinske ovire med regijami AKP in poziva k uskladitvi politik, da se zagotovijo enaki pogoji za čezmejne trgovinske dejavnosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da se za okrepitev trgovine na ravni Jug-Jug morajo zmanjšati trgovinske ovire med regijami AKP in poziva k uskladitvi politik, da se zagotovijo enaki pogoji za čezmejne trgovinske dejavnosti;

| 23. | poziva regionalne organizacije AKP k vzpostavitvi ali nadaljnjem razvijanju mehanizmov regionalne kohezije in solidarnostnega sklada za pomoč šibkejšim državam članicam, da lahko krijejo stroške, ki so nastali zaradi liberalizacije trgovine, in zagotovijo ustrezno financiranje; meni, da mora EU podpirati te mehanizme s strokovnim znanjem in financiranjem; glede na izkušnje EU opozarja, da je treba razviti močne in neodvisne mehanizme za boj proti goljufijam, da se omeji tveganje zlorabe strukturnih in solidarnostnih skladov; |
| --- | --- |

23.

poziva regionalne organizacije AKP k vzpostavitvi ali nadaljnjem razvijanju mehanizmov regionalne kohezije in solidarnostnega sklada za pomoč šibkejšim državam članicam, da lahko krijejo stroške, ki so nastali zaradi liberalizacije trgovine, in zagotovijo ustrezno financiranje; meni, da mora EU podpirati te mehanizme s strokovnim znanjem in financiranjem; glede na izkušnje EU opozarja, da je treba razviti močne in neodvisne mehanizme za boj proti goljufijam, da se omeji tveganje zlorabe strukturnih in solidarnostnih skladov;

| 24. | poziva EU in države AKP, da okrepijo ciljne naložbe v regionalna infrastrukturna omrežja za uresničevanje čezmejnih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva EU in države AKP, da okrepijo ciljne naložbe v regionalna infrastrukturna omrežja za uresničevanje čezmejnih gospodarskih dejavnosti;

Funkcionalno sodelovanje

| 25. | izpostavlja dejstvo, da samo trgovinska liberalizacija ni dovolj za spodbuditev regionalnega razumevanja in integracijske dinamike ter da morajo gospodarsko sodelovanje spremljati regionalni programi in projekti v izbranih prednostnih sektorjih; |
| --- | --- |

25.

izpostavlja dejstvo, da samo trgovinska liberalizacija ni dovolj za spodbuditev regionalnega razumevanja in integracijske dinamike ter da morajo gospodarsko sodelovanje spremljati regionalni programi in projekti v izbranih prednostnih sektorjih;

| 26. | pozdravlja številna prizadevanja za funkcionalno sodelovanje v regiji AKP; poziva države AKP, da okrepijo regionalno in podregionalno sodelovanje na področjih kot so zdravstvo in izobraževanje, varnost preskrbe s hrano, infrastruktura, okolje in migracije ter da zagotovijo ustrezno financiranje; izpostavlja, da je proračun EU za skupne politike sestavljen iz zunanjetrgovinskih prihodkov in neposrednih prispevkov iz proračunov držav članic; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja številna prizadevanja za funkcionalno sodelovanje v regiji AKP; poziva države AKP, da okrepijo regionalno in podregionalno sodelovanje na področjih kot so zdravstvo in izobraževanje, varnost preskrbe s hrano, infrastruktura, okolje in migracije ter da zagotovijo ustrezno financiranje; izpostavlja, da je proračun EU za skupne politike sestavljen iz zunanjetrgovinskih prihodkov in neposrednih prispevkov iz proračunov držav članic;

| 27. | poudarja dejstvo, da se morajo regionalni strateški dokumenti Evropskega razvojnega sklada osredotočiti ne le na trgovinsko liberalizacijo in vključevanje v svetovni trg, ampak tudi nameniti večji poudarek regionalnemu vzpostavljanju inštitucij, izboljševanju usposobljenosti, razvoju človeških virov v regionalnem povezovanju, funkcionalnemu sodelovanju ter podpori za redistributivno in regulatorno oblikovanje politik znotraj regij; |
| --- | --- |

27.

poudarja dejstvo, da se morajo regionalni strateški dokumenti Evropskega razvojnega sklada osredotočiti ne le na trgovinsko liberalizacijo in vključevanje v svetovni trg, ampak tudi nameniti večji poudarek regionalnemu vzpostavljanju inštitucij, izboljševanju usposobljenosti, razvoju človeških virov v regionalnem povezovanju, funkcionalnemu sodelovanju ter podpori za redistributivno in regulatorno oblikovanje politik znotraj regij;

| 28. | priporoča razširjanje programov izmenjav za šole, univerze in raziskovalne inštitute v regijah AKP za krepitev čezmejnega razumevanja in oblikovanje čezmejne civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

priporoča razširjanje programov izmenjav za šole, univerze in raziskovalne inštitute v regijah AKP za krepitev čezmejnega razumevanja in oblikovanje čezmejne civilne družbe;

| 29. | naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predloži Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, Predsedstvu Sveta EU in regionalnim organizacijam AKP. |
| --- | --- |

29.

naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predloži Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, Predsedstvu Sveta EU in regionalnim organizacijam AKP.

---

(1)  Sprejeta na skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, 20. marca 2006, v Ljubljani (Slovenija).

(2)  Med organizacijami regionalnega povezovanja, ki vključujejo države AKP, so: Afriška unija (AU), Združenje karibskih držav (ACS), Ekonomska in monetarna skupnost Centralne Afrike (CEMAC), Skupnost sahelo-saharskih držav (CEN-SAD), Ekonomska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), Zahodnoafriška ekonomska in denarna unija (UEMOA), Južnoafriško razvojna skupnost (SADC), Južnoafriška carinska unija (SACU), Skupni trg Vzhodne in Južne Afrike (COMESA), Medvladna oblast za razvoj (IGAD), Vzhodnoafriška skupnost (EAC), Gospodarska skupnost centralnoafriških držav (ECCAS/CEEAC), Gospodarska skupnost držav Velikih jezer (CEPGL), Karibska skupnost (CARICOM), Karibski forum držav AKP (CARIFORUM), Organizacija vzhodno-karibskih držav (OECS), Forum pacifiških otokov (PIF), Komisija za indijski ocean(COI) in skupina „Melanesian Spearhead“ (MSG).

RESOLUCIJA
   (1)

o varnosti pri preskrbi s hrano v državah AKP in vloga sodelovanja AKP-EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepov svetovnega vrhunskega srečanja o hrani leta 1996 in cilja, da se do leta 2015 za polovico zmanjša število prizadetih zaradi lakote, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov svetovnega vrhunskega srečanja o hrani leta 1996 in cilja, da se do leta 2015 za polovico zmanjša število prizadetih zaradi lakote,

| — | ob upoštevanju stališča Združenih narodov glede razvojnih ciljev tisočletja in zavezanost, da se za polovico zmanjša delež prizadetih zaradi lakote in tistih, ki živijo z manj kot enim ameriškim dolarjem na dan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Združenih narodov glede razvojnih ciljev tisočletja in zavezanost, da se za polovico zmanjša delež prizadetih zaradi lakote in tistih, ki živijo z manj kot enim ameriškim dolarjem na dan,

| — | ob upoštevanju ciljev gospodarskih partnerskih sporazumov med AKP-EU, sprejetih v Lomeju in Cotonouju, glede razvoja in trgovine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev gospodarskih partnerskih sporazumov med AKP-EU, sprejetih v Lomeju in Cotonouju, glede razvoja in trgovine,

| — | ob upoštevanju poročila ZN z dne 25. oktobra 2007, ki ga je sestavil posebni poročevalec ZN za hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN z dne 25. oktobra 2007, ki ga je sestavil posebni poročevalec ZN za hrano,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija z dne 22. novembra 2007 za razvoj prijateljskih sporazumov o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija z dne 22. novembra 2007 za razvoj prijateljskih sporazumov o gospodarskem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja med EU in Afriko decembra 2007 in prvega akcijskega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja med EU in Afriko decembra 2007 in prvega akcijskega načrta,

| — | ob upoštevanju sklepov poročila iz leta 2007 o presoji ekosistemov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov poročila iz leta 2007 o presoji ekosistemov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.205/08/konč.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/100.205/08/konč.),

Pomembnost kmetijskega sektorja za gospodarstva držav AKP

| A. | ker se je mednarodna skupnost zavezala, da prepolovi skrajno revščino in lakoto v svetu do leta 2015 (v skladu z razvojnimi cilji tisočletja) in ker negotovost preskrbe s hrano prizadene skoraj tretjino prebivalcev držav AKP, |
| --- | --- |

A.

ker se je mednarodna skupnost zavezala, da prepolovi skrajno revščino in lakoto v svetu do leta 2015 (v skladu z razvojnimi cilji tisočletja) in ker negotovost preskrbe s hrano prizadene skoraj tretjino prebivalcev držav AKP,

| B. | ker je Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo leta 1996 opredelila zanesljivost preskrbe s hrano kot „nenehen dostop za vse ljudi do zadostnih, varnih in hranljivih živil za zdravo in aktivno življenje“, |
| --- | --- |

B.

ker je Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo leta 1996 opredelila zanesljivost preskrbe s hrano kot „nenehen dostop za vse ljudi do zadostnih, varnih in hranljivih živil za zdravo in aktivno življenje“,

| C. | ker so posledice lakote bolj izrazite na podeželskem območju (kjer živi do 60 % prebivalcev, ki so neposredno odvisni od kmetijstva ali dejavnosti, povezanih s kmetijstvom) in ker je kmetijstvo v državah AKP glavni gospodarski sektor (20 % BDP in dve tretjini zaposlenih), |
| --- | --- |

C.

ker so posledice lakote bolj izrazite na podeželskem območju (kjer živi do 60 % prebivalcev, ki so neposredno odvisni od kmetijstva ali dejavnosti, povezanih s kmetijstvom) in ker je kmetijstvo v državah AKP glavni gospodarski sektor (20 % BDP in dve tretjini zaposlenih),

| D. | ker nacionalne vlade in politike razvojnega sodelovanja kljub dokazani pomembnosti kmetijskega sektorja za države AKP ne dajejo prednosti temu pomembnemu sektorju, zaradi česar postajajo kmetje vedno bolj odrinjeni. |
| --- | --- |

D.

ker nacionalne vlade in politike razvojnega sodelovanja kljub dokazani pomembnosti kmetijskega sektorja za države AKP ne dajejo prednosti temu pomembnemu sektorju, zaradi česar postajajo kmetje vedno bolj odrinjeni.

Sodelovanje med AKP in EU ter zanesljivost preskrbe s hrano

| E. | ker cilj spodbujanja vključevanja držav AKP v globalno gospodarstvo, kot je bil opredeljen v sporazumih iz Lomeja in Cotonouja, še vedno ni dosežen in ker kljub prednostnemu dostopu do evropskega trga, ki ga uživajo izdelki iz držav AKP, delež uvoza v EU še vedno pada, |
| --- | --- |

E.

ker cilj spodbujanja vključevanja držav AKP v globalno gospodarstvo, kot je bil opredeljen v sporazumih iz Lomeja in Cotonouja, še vedno ni dosežen in ker kljub prednostnemu dostopu do evropskega trga, ki ga uživajo izdelki iz držav AKP, delež uvoza v EU še vedno pada,

| F. | ker bi naglo odpiranje trgov držav AKP za evropske izvoznike povzročilo velik preobrat v gospodarstvih teh držav in bi jih oslabilo, |
| --- | --- |

F.

ker bi naglo odpiranje trgov držav AKP za evropske izvoznike povzročilo velik preobrat v gospodarstvih teh držav in bi jih oslabilo,

| G. | ker je v samo štirih od 78 držav AKP kmetijstvo prednostni sektor v skladu z devetim Evropskim razvojnim skladom, medtem ko se jih je 15 odločilo za razvoj podeželja in ker je bilo le 7 % proračuna iz devetega Evropskega razvojnega sklada dodeljenega za razvoj podeželja ter 1,1 % za dejavnosti, izrecno povezane s kmetijstvom, |
| --- | --- |

G.

ker je v samo štirih od 78 držav AKP kmetijstvo prednostni sektor v skladu z devetim Evropskim razvojnim skladom, medtem ko se jih je 15 odločilo za razvoj podeželja in ker je bilo le 7 % proračuna iz devetega Evropskega razvojnega sklada dodeljenega za razvoj podeželja ter 1,1 % za dejavnosti, izrecno povezane s kmetijstvom,

| H. | ker s subvencioniranjem izvoza kmetijskih proizvodov, Evropska unija izvaja dumping na trgih držav AKP, kar močno vpliva na lokalne proizvajalce, ki ne morejo tekmovati z evropskimi proizvodi, ki se včasih prodajajo za tretjino cene lokalnih proizvodov. |
| --- | --- |

H.

ker s subvencioniranjem izvoza kmetijskih proizvodov, Evropska unija izvaja dumping na trgih držav AKP, kar močno vpliva na lokalne proizvajalce, ki ne morejo tekmovati z evropskimi proizvodi, ki se včasih prodajajo za tretjino cene lokalnih proizvodov.

Izzivi, povezani z varnostjo preskrbe s hrano v državah AKP

| I. | ker se 60 % svetovnim ekosistemom, skupaj s sladkovodnimi in ribolovnimi viri, slabša stanje ali pa so zlorabljeni, posledice pa bodo prvi občutili zelo revni ljudje; ker so največja tveganja povezana z vodo, kmetijstvom, zdravjem ljudi, biološko raznovrstnostjo in dvigom gladine morja, |
| --- | --- |

I.

ker se 60 % svetovnim ekosistemom, skupaj s sladkovodnimi in ribolovnimi viri, slabša stanje ali pa so zlorabljeni, posledice pa bodo prvi občutili zelo revni ljudje; ker so največja tveganja povezana z vodo, kmetijstvom, zdravjem ljudi, biološko raznovrstnostjo in dvigom gladine morja,

| J. | ker je naraščajoča proizvodnja hrane zelo pomembna za zmanjševanje negotovosti preskrbe s hrano in pripomore k zniževanju cen hrane ter k povečevanju dohodkov proizvajalcev, |
| --- | --- |

J.

ker je naraščajoča proizvodnja hrane zelo pomembna za zmanjševanje negotovosti preskrbe s hrano in pripomore k zniževanju cen hrane ter k povečevanju dohodkov proizvajalcev,

| K. | ker lahko namakanje zelo pomembno prispeva k povečanju in zagotavljanju trajnosti kmetijske proizvodnje, |
| --- | --- |

K.

ker lahko namakanje zelo pomembno prispeva k povečanju in zagotavljanju trajnosti kmetijske proizvodnje,

| L | ob upoštevanju pomena pitne vode za zanesljivost preskrbe s hrano in težave dostopa do nje v državah AKP ter zdravstvenih težav, ki iz tega izhajajo, |
| --- | --- |

L

ob upoštevanju pomena pitne vode za zanesljivost preskrbe s hrano in težave dostopa do nje v državah AKP ter zdravstvenih težav, ki iz tega izhajajo,

| M. | ker je treba državam AKP zagotoviti učinkovite javne storitve, še posebej glede dostopa do vode, ki je najpomembnejši vidik pri zanesljivosti preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

M.

ker je treba državam AKP zagotoviti učinkovite javne storitve, še posebej glede dostopa do vode, ki je najpomembnejši vidik pri zanesljivosti preskrbe s hrano,

| N. | opaža okoljske koristi biogoriv, pri čemer opozarja na izzive, ki jih njihova proizvodnja predstavlja v zvezi z razpoložljivostjo ornih zemljišč, cen hrane in izkoreninjanjem lakote v okviru razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

N.

opaža okoljske koristi biogoriv, pri čemer opozarja na izzive, ki jih njihova proizvodnja predstavlja v zvezi z razpoložljivostjo ornih zemljišč, cen hrane in izkoreninjanjem lakote v okviru razvojnih ciljev tisočletja,

| O. | ob upoštevanju pogostosti katastrof, ki pogosto prizadenejo kmetijski sektor, skupaj z zmanjšanjem sredstev, dodeljenim za pomoč v prehrani pred katastrofami in po njih v državah AKP, |
| --- | --- |

O.

ob upoštevanju pogostosti katastrof, ki pogosto prizadenejo kmetijski sektor, skupaj z zmanjšanjem sredstev, dodeljenim za pomoč v prehrani pred katastrofami in po njih v državah AKP,

| P. | ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovega prihodka v tuji valuti, |
| --- | --- |

P.

ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovega prihodka v tuji valuti,

| Q. | ker je vloga žensk v državah AKP zelo pomembna za razvoj, zlasti kar zadeva zanesljivost preskrbe s hrano in zdravje in ker neenakost med spoloma zmanjšuje možnosti žensk, da izpolnjujejo to vlogo, |
| --- | --- |

Q.

ker je vloga žensk v državah AKP zelo pomembna za razvoj, zlasti kar zadeva zanesljivost preskrbe s hrano in zdravje in ker neenakost med spoloma zmanjšuje možnosti žensk, da izpolnjujejo to vlogo,

| R. | ker obstaja neposredna povezava med dostopom žensk do sredstev gospodinjstev in nadzorom nad njimi ter izboljšanjem v zanesljivosti preskrbe s hrano v njihovih gospodinjstvih, |
| --- | --- |

R.

ker obstaja neposredna povezava med dostopom žensk do sredstev gospodinjstev in nadzorom nad njimi ter izboljšanjem v zanesljivosti preskrbe s hrano v njihovih gospodinjstvih,

| S. | ker je glede na oceno Organizacije ZN za prehrano od leta 1985 zaradi virusa HIV/aidsa umrlo 7 milijonov kmetijskih delavcev in pandemija naj bi v naslednjih dveh desetletjih vzela življenje 16 milijonom ljudem v 25 najbolj prizadetih afriških državah, |
| --- | --- |

S.

ker je glede na oceno Organizacije ZN za prehrano od leta 1985 zaradi virusa HIV/aidsa umrlo 7 milijonov kmetijskih delavcev in pandemija naj bi v naslednjih dveh desetletjih vzela življenje 16 milijonom ljudem v 25 najbolj prizadetih afriških državah,

| T. | ker virus HIV/aids največkrat prizadene produktivno delovno silo in s tem ne zmanjšuje le količine opravljenega dela, temveč tudi kakovost. |
| --- | --- |

T.

ker virus HIV/aids največkrat prizadene produktivno delovno silo in s tem ne zmanjšuje le količine opravljenega dela, temveč tudi kakovost.

Odgovori na izzive, povezane z zanesljivostjo preskrbe s hrano v državah AKP

| U. | ker je povečan dostop do sodobne informacijske tehnologije nujen za krepitev zmogljivosti in boljše obveščanje kmetov o praksah, cenah in dostopu do dejavnikov proizvodnje, |
| --- | --- |

U.

ker je povečan dostop do sodobne informacijske tehnologije nujen za krepitev zmogljivosti in boljše obveščanje kmetov o praksah, cenah in dostopu do dejavnikov proizvodnje,

| 1. | poudarja, da je pravica do hrane bistvena pravica; opominja EU in države AKP, da so se obvezale zmanjšati delež prebivalstva, ki trpi za lakoto, za polovico do leta 2015, in poziva Komisijo, Svet EU in države AKP, da sprejmejo in ustrezno financirajo vse ukrepe, potrebne za uresničevanje teh obveznosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je pravica do hrane bistvena pravica; opominja EU in države AKP, da so se obvezale zmanjšati delež prebivalstva, ki trpi za lakoto, za polovico do leta 2015, in poziva Komisijo, Svet EU in države AKP, da sprejmejo in ustrezno financirajo vse ukrepe, potrebne za uresničevanje teh obveznosti;

| 2. | poziva k primernemu prepoznavanju pomena raziskav – kmetijskih promocij – povezovanja kmetov pri uresničevanju ciljev glede zanesljivost preskrbe s hrano; poudarja, da morajo države AKP sprejeti cenovno dostopne tehnologije, ki so se izkazale za učinkovite in inovativne za doseganje varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

2.

poziva k primernemu prepoznavanju pomena raziskav – kmetijskih promocij – povezovanja kmetov pri uresničevanju ciljev glede zanesljivost preskrbe s hrano; poudarja, da morajo države AKP sprejeti cenovno dostopne tehnologije, ki so se izkazale za učinkovite in inovativne za doseganje varnosti preskrbe s hrano;

| 3. | poudarja, da je za krepitev varnosti preskrbe s hrano v državah AKP treba najprej določiti najbolj učinkovito metodo za trajnostno izkoriščanje kmetijskih površin in nato določiti politike, ki spodbujajo uporabo teh metod; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je za krepitev varnosti preskrbe s hrano v državah AKP treba najprej določiti najbolj učinkovito metodo za trajnostno izkoriščanje kmetijskih površin in nato določiti politike, ki spodbujajo uporabo teh metod;

| 4. | meni, da je treba partnerstvu EU-AKP dati nov zagon s pogajanji o poštenih in usklajenih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki so v prvi vrsti usmerjeni k razvoju in niso omejene le na trgovske računice; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba partnerstvu EU-AKP dati nov zagon s pogajanji o poštenih in usklajenih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki so v prvi vrsti usmerjeni k razvoju in niso omejene le na trgovske računice;

| 5. | meni, da ima vsiljevanje liberalizacije storitev državam AKP negativne posledice za razvoj obetavnih novih sektorjev in javnim oblastem v teh državah jemlje pristojnost bistvenih javnih storitev, ki so bolj v skladu z razmerami teh družb; |
| --- | --- |

5.

meni, da ima vsiljevanje liberalizacije storitev državam AKP negativne posledice za razvoj obetavnih novih sektorjev in javnim oblastem v teh državah jemlje pristojnost bistvenih javnih storitev, ki so bolj v skladu z razmerami teh družb;

| 6. | poudarja, da je treba pri razpravah o izvajanju 10. evropskega razvojnega sklada bolj kot doslej upoštevati potrebe prebivalstva, kar zadeva kmetijsko proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba pri razpravah o izvajanju 10. evropskega razvojnega sklada bolj kot doslej upoštevati potrebe prebivalstva, kar zadeva kmetijsko proizvodnjo hrane;

| 7. | poziva EU, da v 10. evropski razvojni sklad vključi poseben prednosti program kmetijskega razvoja za vsako od držav AKP in da ta program vključuje jasne in visoko zastavljene cilje ter konkretne ukrepe, ki jih je treba določiti in izvajati, v natančnih časovnih rokih ob tesnem posvetovanju s kmetijskimi organizacijami in civilno družbo; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, da v 10. evropski razvojni sklad vključi poseben prednosti program kmetijskega razvoja za vsako od držav AKP in da ta program vključuje jasne in visoko zastavljene cilje ter konkretne ukrepe, ki jih je treba določiti in izvajati, v natančnih časovnih rokih ob tesnem posvetovanju s kmetijskimi organizacijami in civilno družbo;

| 8. | poziva Evropsko komisijo in Svet, da ob tesnem posvetovanju z državami AKP dajo prednost vprašaju vpliva evropskega subvencioniranja izvoza lastnih kmetijskih proizvodov na države AKP in da si za cilj zastavijo zagotavljanje konkretnih rešitev za preprečevanje dampinga v skladu z obveznostmi, povezanimi z razvojnimi cilji tisočletja; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo in Svet, da ob tesnem posvetovanju z državami AKP dajo prednost vprašaju vpliva evropskega subvencioniranja izvoza lastnih kmetijskih proizvodov na države AKP in da si za cilj zastavijo zagotavljanje konkretnih rešitev za preprečevanje dampinga v skladu z obveznostmi, povezanimi z razvojnimi cilji tisočletja;

| 9. | poziva države članice EU in mednarodno skupnost, da s Svetovnim programom za hrano pomagajo pri soočanju z novimi izzivi v boju proti lakoti, višanju svetovnih cen hrane in nafte, vse resnejšimi vremenskimi nihanji, ki jih deloma povzročajo podnebne spremembe, in boju proti zmanjševanju svetovnih zalog hrane; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice EU in mednarodno skupnost, da s Svetovnim programom za hrano pomagajo pri soočanju z novimi izzivi v boju proti lakoti, višanju svetovnih cen hrane in nafte, vse resnejšimi vremenskimi nihanji, ki jih deloma povzročajo podnebne spremembe, in boju proti zmanjševanju svetovnih zalog hrane;

| 10. | poziva k učinkovitemu načrtovanju preskrbe z vodo za namakanje v državah AKP, da se tako omogoči pomembna rast kmetijske proizvodnje; poudarja, da voda in z njo povezane storitve (ki so bistvene za varnost preskrbe s hrano) ne smejo veljati za dobrino ali tržno storitev in poziva EU in države AKP, da pravico do vode uradno prepoznajo kot univerzalno, neodtujivo, neprenosljivo in nezastarajočo človekovo pravico, ki izhaja iz pravice do življenja; |
| --- | --- |

10.

poziva k učinkovitemu načrtovanju preskrbe z vodo za namakanje v državah AKP, da se tako omogoči pomembna rast kmetijske proizvodnje; poudarja, da voda in z njo povezane storitve (ki so bistvene za varnost preskrbe s hrano) ne smejo veljati za dobrino ali tržno storitev in poziva EU in države AKP, da pravico do vode uradno prepoznajo kot univerzalno, neodtujivo, neprenosljivo in nezastarajočo človekovo pravico, ki izhaja iz pravice do življenja;

| 11. | poziva EU in države AKP, da podprejo celovit pristop podpiranja javno-zasebnih partnerskih programov o dostopu do vode, ki so jih sprožile in jih podpirajo lokalne skupnosti sever-jug, jug-jug in sever-sever; |
| --- | --- |

11.

poziva EU in države AKP, da podprejo celovit pristop podpiranja javno-zasebnih partnerskih programov o dostopu do vode, ki so jih sprožile in jih podpirajo lokalne skupnosti sever-jug, jug-jug in sever-sever;

| 12. | poziva EU, da v svoji razvojni politiki upošteva kratkoročne potrebe in omejitve, ki so jim moški in ženske v kmetijskih področjih izpostavljeni, bodisi socialne, gospodarske, sodne ali tehnološke, da zagotovijo uspeh kmetijskih in podeželskih razvojnih projektov in programov na splošno, zlasti programov, povezanih z zanesljivostjo preskrbe s hrano; v zvezi s tem poudarja pomen naložb v izobraževalne programe za vse ljudi, ki živijo na podeželju; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, da v svoji razvojni politiki upošteva kratkoročne potrebe in omejitve, ki so jim moški in ženske v kmetijskih področjih izpostavljeni, bodisi socialne, gospodarske, sodne ali tehnološke, da zagotovijo uspeh kmetijskih in podeželskih razvojnih projektov in programov na splošno, zlasti programov, povezanih z zanesljivostjo preskrbe s hrano; v zvezi s tem poudarja pomen naložb v izobraževalne programe za vse ljudi, ki živijo na podeželju;

| 13. | poziva države AKP in Evropsko unijo, da izpostavijo pomen enakosti spolov ter da prepoznajo in spodbujajo večdimenzionalno vlogo žensk pri uresničevanju varnosti preskrbe s hrano, zlasti v povezavi z dostopom do zemljišč in njihovega pridobivanja za namene trajnostne rasti v tem sektorju; |
| --- | --- |

13.

poziva države AKP in Evropsko unijo, da izpostavijo pomen enakosti spolov ter da prepoznajo in spodbujajo večdimenzionalno vlogo žensk pri uresničevanju varnosti preskrbe s hrano, zlasti v povezavi z dostopom do zemljišč in njihovega pridobivanja za namene trajnostne rasti v tem sektorju;

| 14. | poziva EU in države AKP, da prepoznajo pomembno gospodarsko vlogo, ki jo imajo ženske v kmetijskem sektorju ter pomen vedno večje produktivnosti žensk in njihovega prispevanja k prehranskim sistemom; poziva jih, da kot glavno skrb v politikah in programih varnosti preskrbe s hrano vključijo neposredno povezavo med dostopom žensk do sredstev gospodinjstev in nadzorom nad njimi in izboljšanjem v zanesljivosti preskrbe s hrano v njihovih gospodinjstvih; poziva Evropsko komisijo, Svet in države AKP, naj omogočijo, da bodo programi mikrokreditiranja dostopni ženskam na podeželju; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in države AKP, da prepoznajo pomembno gospodarsko vlogo, ki jo imajo ženske v kmetijskem sektorju ter pomen vedno večje produktivnosti žensk in njihovega prispevanja k prehranskim sistemom; poziva jih, da kot glavno skrb v politikah in programih varnosti preskrbe s hrano vključijo neposredno povezavo med dostopom žensk do sredstev gospodinjstev in nadzorom nad njimi in izboljšanjem v zanesljivosti preskrbe s hrano v njihovih gospodinjstvih; poziva Evropsko komisijo, Svet in države AKP, naj omogočijo, da bodo programi mikrokreditiranja dostopni ženskam na podeželju;

| 15. | poziva države AKP in Evropsko unijo, da sprostijo dodatna sredstva, namenjena za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja tri („Izenačiti spola v osnovnem in srednjem šolanju do leta 2005, in na vseh stopnjah izobraževanja najkasneje do 2015“), ker je ustrezno prehranjevanje za celotne družine najpogosteje odvisno od žensk; |
| --- | --- |

15.

poziva države AKP in Evropsko unijo, da sprostijo dodatna sredstva, namenjena za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja tri („Izenačiti spola v osnovnem in srednjem šolanju do leta 2005, in na vseh stopnjah izobraževanja najkasneje do 2015“), ker je ustrezno prehranjevanje za celotne družine najpogosteje odvisno od žensk;

| 16. | izraža skrb nad dejstvom, da virus HIV/aids vsebuje tveganje za gospodarski in družbeni razvoj držav AKP zaradi zmanjšanja obsega delovne sile in kakovosti opravljenega dela ter poziva, da se o vprašanju virusa HIV/aidsa premisli tudi z vidika varnosti preskrbe s prehrano in vpliva na prehranjevanje; |
| --- | --- |

16.

izraža skrb nad dejstvom, da virus HIV/aids vsebuje tveganje za gospodarski in družbeni razvoj držav AKP zaradi zmanjšanja obsega delovne sile in kakovosti opravljenega dela ter poziva, da se o vprašanju virusa HIV/aidsa premisli tudi z vidika varnosti preskrbe s prehrano in vpliva na prehranjevanje;

| 17. | poziva EU in vlade držav AKP, da obravnavajo problem zemljiških sporazumov za gospodinjstva in posameznike, katere je prizadel virus HIV/aids, na področjih, kjer je veliko povpraševanje po zemljiščih, ki jih primanjkuje, in jih poziva, da obravnavajo vpliv sprememb v zemljiških sistemih (vključno z lastniško strukturo, dedovanjem, dostopom in pravicami), ki jih povzroča virus HIV/aids, pri čemer se je treba osredotočati na ženske in otroke; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in vlade držav AKP, da obravnavajo problem zemljiških sporazumov za gospodinjstva in posameznike, katere je prizadel virus HIV/aids, na področjih, kjer je veliko povpraševanje po zemljiščih, ki jih primanjkuje, in jih poziva, da obravnavajo vpliv sprememb v zemljiških sistemih (vključno z lastniško strukturo, dedovanjem, dostopom in pravicami), ki jih povzroča virus HIV/aids, pri čemer se je treba osredotočati na ženske in otroke;

| 18. | priporoča spodbujanje razvoja kmetijstva in podeželja ter naložb, katerih prednostna naloga je omogočanje revnim, da si izboljšajo preživetje; |
| --- | --- |

18.

priporoča spodbujanje razvoja kmetijstva in podeželja ter naložb, katerih prednostna naloga je omogočanje revnim, da si izboljšajo preživetje;

| 19. | spodbuja večje vlaganje v informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljševanje zmogljivosti in boljše obveščanje kmetov glede proizvodnih dejavnikov in za lajšanje dostopa do trga; meni, da si je treba še posebej prizadevati, da se najrevnejšim iz držav AKP omogoči dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kar pomeni oblikovanje politik za odpravljanje računalniške nepismenosti, visokih stroškov ter pomanjkanje dostopa do računalniške opreme; |
| --- | --- |

19.

spodbuja večje vlaganje v informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljševanje zmogljivosti in boljše obveščanje kmetov glede proizvodnih dejavnikov in za lajšanje dostopa do trga; meni, da si je treba še posebej prizadevati, da se najrevnejšim iz držav AKP omogoči dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kar pomeni oblikovanje politik za odpravljanje računalniške nepismenosti, visokih stroškov ter pomanjkanje dostopa do računalniške opreme;

| 20. | priporoča, da je treba zagotoviti podporo za usposabljanje in izmenjavo, razvoj in prilagajanje ustreznih kmetijskih dejavnostih v državah AKP, da se najrevnejšim omogoči neposreden dostop do hrane; poziva Svet EU, Komisijo in vse države članice, da podpirajo raziskave o biogorivih, proizvedenih iz kmetijskih odpadkov in neužitnih rastlin, ki rastejo na sušnih ali polsušnih območjih; |
| --- | --- |

20.

priporoča, da je treba zagotoviti podporo za usposabljanje in izmenjavo, razvoj in prilagajanje ustreznih kmetijskih dejavnostih v državah AKP, da se najrevnejšim omogoči neposreden dostop do hrane; poziva Svet EU, Komisijo in vse države članice, da podpirajo raziskave o biogorivih, proizvedenih iz kmetijskih odpadkov in neužitnih rastlin, ki rastejo na sušnih ali polsušnih območjih;

| 21. | poziva države AKP in EU, naj generalno skupščino Združenih narodov pozovejo k sprejetju moratorija na pridelavo rastlin, namenjenih predelavi v gorivo. |
| --- | --- |

21.

poziva države AKP in EU, naj generalno skupščino Združenih narodov pozovejo k sprejetju moratorija na pridelavo rastlin, namenjenih predelavi v gorivo.

| 22. | poudarja, da morajo imeti EU in države AKP učinkovit in dobro premišljen načrt za ukrepanje v izrednih razmerah, ki nastanejo zaradi katastrof v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morajo imeti EU in države AKP učinkovit in dobro premišljen načrt za ukrepanje v izrednih razmerah, ki nastanejo zaradi katastrof v kmetijskem sektorju;

| 23. | priporoča, da se izvedejo študije o okoljskih težavah kot so propadanje zemlje, škodovanje biološki raznovrstnosti na kmetijskih področjih in vpliv podnebnih sprememb na kmetijstvo ter da je treba sprejeti pomembne ukrepe za ustrezno upravljanje z okoljskimi viri (kot je na primer obnavljanje in ohranjanje zemlje); |
| --- | --- |

23.

priporoča, da se izvedejo študije o okoljskih težavah kot so propadanje zemlje, škodovanje biološki raznovrstnosti na kmetijskih področjih in vpliv podnebnih sprememb na kmetijstvo ter da je treba sprejeti pomembne ukrepe za ustrezno upravljanje z okoljskimi viri (kot je na primer obnavljanje in ohranjanje zemlje);

| 24. | poziva države AKP, da okrepijo vladne postopke za izvajanje proračuna in upravljanje, zlasti omogočanje financiranja posebnih dejavnosti in ukrepov, namenjenih za boj proti negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

24.

poziva države AKP, da okrepijo vladne postopke za izvajanje proračuna in upravljanje, zlasti omogočanje financiranja posebnih dejavnosti in ukrepov, namenjenih za boj proti negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano;

| 25. | poziva države članice EU in Komisijo, da povečajo uradno razvojno pomoč, zlasti za najmanj razvite države AKP in države AKP, ki so neto uvoznice hrane, in jim tako olajšajo škodljive učinke, s katerimi se soočajo zaradi znatnega naraščanja cen hrane, ki vedno bolj zaostrujejo njihove težave s plačilnimi bilancami; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice EU in Komisijo, da povečajo uradno razvojno pomoč, zlasti za najmanj razvite države AKP in države AKP, ki so neto uvoznice hrane, in jim tako olajšajo škodljive učinke, s katerimi se soočajo zaradi znatnega naraščanja cen hrane, ki vedno bolj zaostrujejo njihove težave s plačilnimi bilancami;

| 26. | obžaluje neustrezno usklajevanje (zlasti na nacionalni ravni ter znotraj skupnosti za mednarodni razvoj) prizadevanj v okviru programov, ki obremenjujejo človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

26.

obžaluje neustrezno usklajevanje (zlasti na nacionalni ravni ter znotraj skupnosti za mednarodni razvoj) prizadevanj v okviru programov, ki obremenjujejo človeške in finančne vire;

| 27. | poziva, da je treba natančno opredeliti območja, kjer je integracija politik še posebej slaba ter da je treba razviti sredstva, ki omogočajo integracijo na vseh ravneh; |
| --- | --- |

27.

poziva, da je treba natančno opredeliti območja, kjer je integracija politik še posebej slaba ter da je treba razviti sredstva, ki omogočajo integracijo na vseh ravneh;

| 28. | naroča sopredsedniku, da to resolucijo predloži Svetu AKP-EU in Evropski komisiji. |
| --- | --- |

28.

naroča sopredsedniku, da to resolucijo predloži Svetu AKP-EU in Evropski komisiji.

---

(1)  Sprejeta na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, 20. marca 2006 v Ljubljani (Slovenija).

RESOLUCIJA
   (1)

o razmerah v Keniji

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Ljubljani (Slovenija) od 17. do 20. marca 2008,

| — | ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju pomembne vloge, ki jo je imela Kenija pri spodbujanju mira v regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomembne vloge, ki jo je imela Kenija pri spodbujanju mira v regiji,

| — | ob upoštevanju smernic Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov o izvajanju demokratičnih volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov o izvajanju demokratičnih volitev,

| — | ob upoštevanju deklaracije Afriške unije o načelih, ki veljajo za demokratične volitve v Afriki (2002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Afriške unije o načelih, ki veljajo za demokratične volitve v Afriki (2002),

| — | ob upoštevanju sklepa parlamentarne skupščine Afriške unije o razmerah v Keniji po predsedniških volitvah 27. decembra 2007 na zasedanju v Adis Abebi, ki je potekalo od 31. januarja do 2. februarja 2008 (deseto redno zasedanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa parlamentarne skupščine Afriške unije o razmerah v Keniji po predsedniških volitvah 27. decembra 2007 na zasedanju v Adis Abebi, ki je potekalo od 31. januarja do 2. februarja 2008 (deseto redno zasedanje),

| — | ob upoštevanju Pakta za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, ki so ga 16. decembra 2006 v Nairobiju, Keniji, sprejeli predsedniki držav in vlad držav območja Velikih jezer; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pakta za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, ki so ga 16. decembra 2006 v Nairobiju, Keniji, sprejeli predsedniki držav in vlad držav območja Velikih jezer;

| — | ob upoštevanju deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev in kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, ki so ju razglasili Združeni narodi 27. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev in kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, ki so ju razglasili Združeni narodi 27. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju predhodne izjave, ki jo je misija Evropske unije za opazovanje volitev (EUEOM) v Keniji podala 1. januarja 2008, in resolucije Evropskega parlamenta o Keniji z dne 17. januarja 2008; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodne izjave, ki jo je misija Evropske unije za opazovanje volitev (EUEOM) v Keniji podala 1. januarja 2008, in resolucije Evropskega parlamenta o Keniji z dne 17. januarja 2008;

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005, zlasti členov 8 in 9; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005, zlasti členov 8 in 9;

| — | ob upoštevanju pomembnega truda Združenih narodov pri iskanju rešitev krize; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomembnega truda Združenih narodov pri iskanju rešitev krize;

| A. | ker se je prebivalstvo v Keniji pri uveljavljanju svojih demokratičnih pravic 27. decembra 2007 v velikem številu udeležilo volitev, na katere je devet strank napotilo svoje predsedniške kandidate, vključno s predsednikom Stranke narodne enotnosti (PNU) Mwaijem Kibakijem in predsednikom Pomarančnega demokratičnega gibanja (ODM) Railom Odingom, da izvoli svoje predsedniške, parlamentarne in občinske voditelje; |
| --- | --- |

A.

ker se je prebivalstvo v Keniji pri uveljavljanju svojih demokratičnih pravic 27. decembra 2007 v velikem številu udeležilo volitev, na katere je devet strank napotilo svoje predsedniške kandidate, vključno s predsednikom Stranke narodne enotnosti (PNU) Mwaijem Kibakijem in predsednikom Pomarančnega demokratičnega gibanja (ODM) Railom Odingom, da izvoli svoje predsedniške, parlamentarne in občinske voditelje;

| B. | ker so celotna volilna kampanja in volitve potekale mirno in ker so bile pravica do združevanja, izražanja, zbiranja v glavnem spoštovane; ker je vendar kampanjo zaznamovala etično-politična razdelitev, ki je prispevala k nemirnim razmeram v času pred volitvami; |
| --- | --- |

B.

ker so celotna volilna kampanja in volitve potekale mirno in ker so bile pravica do združevanja, izražanja, zbiranja v glavnem spoštovane; ker je vendar kampanjo zaznamovala etično-politična razdelitev, ki je prispevala k nemirnim razmeram v času pred volitvami;

| C. | ker sta dve največji stranki, Stranka narodne enotnosti in Pomarančno demokratično gibanje ter njihove priključene stranke, pridobile 103 in 104 sedežev od vseh skupaj 210 sedežev v nacionalnem parlamentu; |
| --- | --- |

C.

ker sta dve največji stranki, Stranka narodne enotnosti in Pomarančno demokratično gibanje ter njihove priključene stranke, pridobile 103 in 104 sedežev od vseh skupaj 210 sedežev v nacionalnem parlamentu;

| D. | ker so mednarodni in domači opazovalci zaključili, da je bil volilni postopek splošno gledano pred razglasitvijo izidov pravilno voden in da je treba parlamentarne volitve šteti za uspešne, vendar pa je preštevanje glasov na predsedniških volitvah zaznamovalo pomanjkanje verodostojnosti in so zato izrazili dvome glede natančnosti rezultatov; |
| --- | --- |

D.

ker so mednarodni in domači opazovalci zaključili, da je bil volilni postopek splošno gledano pred razglasitvijo izidov pravilno voden in da je treba parlamentarne volitve šteti za uspešne, vendar pa je preštevanje glasov na predsedniških volitvah zaznamovalo pomanjkanje verodostojnosti in so zato izrazili dvome glede natančnosti rezultatov;

| E. | ker je kenijska volilna komisija (ECK) splošno gledano volitve izpeljala dobro, vendar se pri štetju glasov na predsedniških volitvah ni izkazala za nepristransko, pregledno, zaupanja vredno in predvsem neodvisno, kar je pri organiziranju verodostojnih volitev potrebno; |
| --- | --- |

E.

ker je kenijska volilna komisija (ECK) splošno gledano volitve izpeljala dobro, vendar se pri štetju glasov na predsedniških volitvah ni izkazala za nepristransko, pregledno, zaupanja vredno in predvsem neodvisno, kar je pri organiziranju verodostojnih volitev potrebno;

| F. | ker so napetemu vzdušju, ki ga je povzročila razglasitev rezultatov predsedniških volitev, sledili nasilje in požigi iz etničnih razlogov, ki so povzročili več kot 1 000 smrtnih žrtev, več kot 300 000 notranje razseljenih in približno 10 000 beguncev, ki iščejo pribežališče v Ugandi, in kar je povzročilo izjemno hudo humanitarno krizo; |
| --- | --- |

F.

ker so napetemu vzdušju, ki ga je povzročila razglasitev rezultatov predsedniških volitev, sledili nasilje in požigi iz etničnih razlogov, ki so povzročili več kot 1 000 smrtnih žrtev, več kot 300 000 notranje razseljenih in približno 10 000 beguncev, ki iščejo pribežališče v Ugandi, in kar je povzročilo izjemno hudo humanitarno krizo;

| G. | ker je bilo na nekaterih območjih nasilje zelo intenzivno in ni ogrozilo le življenj tisočih prebivalcev Kenije, temveč tudi različne vidike vsakdanjega življenja, skupaj z gospodarskimi transakcijami, izobraževanjem in zdravjem; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo na nekaterih območjih nasilje zelo intenzivno in ni ogrozilo le življenj tisočih prebivalcev Kenije, temveč tudi različne vidike vsakdanjega življenja, skupaj z gospodarskimi transakcijami, izobraževanjem in zdravjem;

| H. | ker je začasni upor v Keniji prizadel gospodarske dejavnosti tega območja z uničujočimi posledicami za kopenske sosede; ker so cene osnovnih potrebščin za ljudi naraščajo in je veliko zaposlenih izgubilo svoja delovna mesta; |
| --- | --- |

H.

ker je začasni upor v Keniji prizadel gospodarske dejavnosti tega območja z uničujočimi posledicami za kopenske sosede; ker so cene osnovnih potrebščin za ljudi naraščajo in je veliko zaposlenih izgubilo svoja delovna mesta;

| I. | ker so prizadevanja takratnega voditelja Afriške unije, predsednika republike Gane, Johna Kufuorja postavila temelje za spodbujanje dialoga, ki ga je za reševanje spora nadaljeval nekdanji generalni sekretar Združenih narodov Kofi Anan, ki sta mu pomagala z Graça Machel in bivši predsednik Benjamin Mkapa; |
| --- | --- |

I.

ker so prizadevanja takratnega voditelja Afriške unije, predsednika republike Gane, Johna Kufuorja postavila temelje za spodbujanje dialoga, ki ga je za reševanje spora nadaljeval nekdanji generalni sekretar Združenih narodov Kofi Anan, ki sta mu pomagala z Graça Machel in bivši predsednik Benjamin Mkapa;

| J. | ker sta kenijska vlada in Pomarančno demokratično gibanje sprožili kenijski nacionalni dialog in pogovore za dosego sprave ob podpori Kofi Annana, ki se je zaključilo z nacionalnim soglasjem o oblikovanju velike vladne koalicije; |
| --- | --- |

J.

ker sta kenijska vlada in Pomarančno demokratično gibanje sprožili kenijski nacionalni dialog in pogovore za dosego sprave ob podpori Kofi Annana, ki se je zaključilo z nacionalnim soglasjem o oblikovanju velike vladne koalicije;

| 1. | pozdravlja pripravljenost prebivalcev Kenije pri sprejemanju demokracije, kot se je izkazalo na miroljubnih volitvah 27. decembra 2007; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pripravljenost prebivalcev Kenije pri sprejemanju demokracije, kot se je izkazalo na miroljubnih volitvah 27. decembra 2007;

| 2. | globoko obžaluje izgubo nedolžnih življenj in kritičnih humanitarnih razmer, ki so jih povzročila nasilja po volitvah; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje izgubo nedolžnih življenj in kritičnih humanitarnih razmer, ki so jih povzročila nasilja po volitvah;

| 3. | obsoja vse oblike nasilja, ki so se zgodila in ne smejo ostati nekaznovana in izpostavlja, da je treba zaščititi človekovih pravic vseh v Keniji, zaustaviti izkoriščanje in nasilje, povezano s spolom, ter zagotoviti spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

3.

obsoja vse oblike nasilja, ki so se zgodila in ne smejo ostati nekaznovana in izpostavlja, da je treba zaščititi človekovih pravic vseh v Keniji, zaustaviti izkoriščanje in nasilje, povezano s spolom, ter zagotoviti spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava;

| 4. | globoko obžaluje smrt Melitusa Werea in Davida Kimutai Tooja, dveh novih članov parlamenta, in izraža solidarnost s kenijskim parlamentom zaradi izgube kolegov; |
| --- | --- |

4.

globoko obžaluje smrt Melitusa Werea in Davida Kimutai Tooja, dveh novih članov parlamenta, in izraža solidarnost s kenijskim parlamentom zaradi izgube kolegov;

| 5. | poziva, da se vse oblike nasilja nemudoma in natančno raziščejo z ustreznimi sredstvi in na način, ki bo pomagal ponovno vzpostaviti zaupanje Kenijcev v demokracijo; |
| --- | --- |

5.

poziva, da se vse oblike nasilja nemudoma in natančno raziščejo z ustreznimi sredstvi in na način, ki bo pomagal ponovno vzpostaviti zaupanje Kenijcev v demokracijo;

| 6. | prav tako poziva kenijsko vlado, da v skladu z zakonom o kršitvah volilne zakonodaje zagotovi nepristransko in strogo preučitev kršitev in da se odgovorne kaznuje za njihova dejanja ter v zvezi s tem predlaga oblikovanje preiskovalne komisije za volitve; |
| --- | --- |

6.

prav tako poziva kenijsko vlado, da v skladu z zakonom o kršitvah volilne zakonodaje zagotovi nepristransko in strogo preučitev kršitev in da se odgovorne kaznuje za njihova dejanja ter v zvezi s tem predlaga oblikovanje preiskovalne komisije za volitve;

| 7. | nadalje poziva kenijske oblasti, da zagotovijo ustrezno zaščito in pomoč vsem razseljenim ljudem, ne glede na to, kje se nahajajo in brez etnične diskriminacije ter da izpolnijo svoje obveznosti glede družbenih in gospodarskih pravic teh razseljenih ljudi (dostop do hrane, zdravstvena oskrba in izobraževanje), preselitev in spori zaradi ozemlja; |
| --- | --- |

7.

nadalje poziva kenijske oblasti, da zagotovijo ustrezno zaščito in pomoč vsem razseljenim ljudem, ne glede na to, kje se nahajajo in brez etnične diskriminacije ter da izpolnijo svoje obveznosti glede družbenih in gospodarskih pravic teh razseljenih ljudi (dostop do hrane, zdravstvena oskrba in izobraževanje), preselitev in spori zaradi ozemlja;

| 8. | poziva vse stranke, da vzpostavijo in spodbujajo zaporedje ukrepov za krepitev zaupanja, da se spodbuja varno vračanje beguncev in notranje razseljenih ljudi; |
| --- | --- |

8.

poziva vse stranke, da vzpostavijo in spodbujajo zaporedje ukrepov za krepitev zaupanja, da se spodbuja varno vračanje beguncev in notranje razseljenih ljudi;

| 9. | je globoko zaskrbljen nad učinki politične krize, njenimi uničujočimi posledicami na družbeno-gospodarski razvoj države in gospodarskimi posledicami za sosednje države, ki so v veliki meri odvisne od infrastrukture Kenije in kjer humanitarne razmere uničuje kriza; |
| --- | --- |

9.

je globoko zaskrbljen nad učinki politične krize, njenimi uničujočimi posledicami na družbeno-gospodarski razvoj države in gospodarskimi posledicami za sosednje države, ki so v veliki meri odvisne od infrastrukture Kenije in kjer humanitarne razmere uničuje kriza;

| 10. | močno obsoja porast spolnega nasilja, do katerega prihaja zaradi političnih nemirov in je zlasti zaskrbljen nad slabim položajem žensk in punc v begunskih taboriščih; v zvezi s tem poziva kenijske oblasti, da zagotovijo ustrezno zdravstveno oskrbo za žrtve in poziva policijo, da jih spodbuja k prijavljanju kaznivih dejanj in da resno obravnava prijave spolnega nasilja; |
| --- | --- |

10.

močno obsoja porast spolnega nasilja, do katerega prihaja zaradi političnih nemirov in je zlasti zaskrbljen nad slabim položajem žensk in punc v begunskih taboriščih; v zvezi s tem poziva kenijske oblasti, da zagotovijo ustrezno zdravstveno oskrbo za žrtve in poziva policijo, da jih spodbuja k prijavljanju kaznivih dejanj in da resno obravnava prijave spolnega nasilja;

| 11. | kenijski vladi in Pomarančnem demokratičnem gibanju čestita za začetek miroljubnega iskanja rešitve za politično krizo, ki je nastala zaradi predsedniških volitev 27. decembra 2007; |
| --- | --- |

11.

kenijski vladi in Pomarančnem demokratičnem gibanju čestita za začetek miroljubnega iskanja rešitve za politično krizo, ki je nastala zaradi predsedniških volitev 27. decembra 2007;

| 12. | pozdravlja nacionalno soglasje med vlado in Pomarančnim demokratičnim gibanjem glede delitve pristojnosti; spodbuja nadaljnje izvajanje in poziva k hitrejši pomoči za utrditev miru in varnosti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nacionalno soglasje med vlado in Pomarančnim demokratičnim gibanjem glede delitve pristojnosti; spodbuja nadaljnje izvajanje in poziva k hitrejši pomoči za utrditev miru in varnosti;

| 13. | podpira pobudo kenijskega parlamenta da uvede pravne in ustavne instrumente, potrebne za operacionalizacijo nacionalnega soglasja; čestita parlamentu za soglasno sprejetje zakona o (spremenjeni) ustavi Kenije, ter zakona o nacionalnem soglasju in o spravi 18. marca 2008 s ciljem uresničevanja sporazuma o delitvi pristojnosti; |
| --- | --- |

13.

podpira pobudo kenijskega parlamenta da uvede pravne in ustavne instrumente, potrebne za operacionalizacijo nacionalnega soglasja; čestita parlamentu za soglasno sprejetje zakona o (spremenjeni) ustavi Kenije, ter zakona o nacionalnem soglasju in o spravi 18. marca 2008 s ciljem uresničevanja sporazuma o delitvi pristojnosti;

| 14. | opaža trud obeh strank, ki si prizadevata za vzpostavitev normalnih razmer v državi s spoštovanjem pravne države, ki je nujna za zagotavljanje miru in varnosti v vseh delih države, ter spoštovanje človekovega življenja in zasebne lastnine; |
| --- | --- |

14.

opaža trud obeh strank, ki si prizadevata za vzpostavitev normalnih razmer v državi s spoštovanjem pravne države, ki je nujna za zagotavljanje miru in varnosti v vseh delih države, ter spoštovanje človekovega življenja in zasebne lastnine;

| 15. | čestita mednarodni skupnosti, zlasti institucijam AKP-EU, EU, Afriški uniji, Medvladni oblasti za razvoj (IGAD), Vzhodno-afriški skupnosti (EAC) in senatu eminentnih afriških oseb, ki vključuje nekdanje predsednike države, za njihovo veliko skrb in pozitivno prispevanje pri vzpostavljanju miru; |
| --- | --- |

15.

čestita mednarodni skupnosti, zlasti institucijam AKP-EU, EU, Afriški uniji, Medvladni oblasti za razvoj (IGAD), Vzhodno-afriški skupnosti (EAC) in senatu eminentnih afriških oseb, ki vključuje nekdanje predsednike države, za njihovo veliko skrb in pozitivno prispevanje pri vzpostavljanju miru;

| 16. | poudarja, da njihov odziv odraža mednarodno dogovorjeno in temeljno načelo odgovornosti varovanja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da njihov odziv odraža mednarodno dogovorjeno in temeljno načelo odgovornosti varovanja;

| 17. | pozdravlja humanitarno pomoč, ki jo zagotavlja mednarodna skupnost; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja humanitarno pomoč, ki jo zagotavlja mednarodna skupnost;

| 18. | čestita vladi, ljudem in predsedniku Ugande, Joveriju Museveniju za sprejemanje in zagotavljanje varnosti in humanitarne pomoči beguncem iz Kenije; prav tako ceni trud Joverija Musevenija v vlogi predsednika vrha EAC in predsednikom vlad na srečanju na vrhu Commonwealtha; |
| --- | --- |

18.

čestita vladi, ljudem in predsedniku Ugande, Joveriju Museveniju za sprejemanje in zagotavljanje varnosti in humanitarne pomoči beguncem iz Kenije; prav tako ceni trud Joverija Musevenija v vlogi predsednika vrha EAC in predsednikom vlad na srečanju na vrhu Commonwealtha;

| 19. | pozdravlja trud Kofija Anana in senatu eminentnih afriških oseb za pomoč pri iskanju rešitev v političnem sporu; prav tako ceni kritično poseganje sedanjega predsednika Afriške unije, Jakaya M. Kikwete, predsednika Združene republike Tanzanije; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja trud Kofija Anana in senatu eminentnih afriških oseb za pomoč pri iskanju rešitev v političnem sporu; prav tako ceni kritično poseganje sedanjega predsednika Afriške unije, Jakaya M. Kikwete, predsednika Združene republike Tanzanije;

| 20. | poziva k konkretnim ukrepom za vzpostavljanje resnično nepristranske volilne komisije, ki bo sposobna izvajati svobodne in pravične volitve v prihodnosti ter k sprejetju vseh potrebnih sodnih, ustavnih in institucionalnih reform; |
| --- | --- |

20.

poziva k konkretnim ukrepom za vzpostavljanje resnično nepristranske volilne komisije, ki bo sposobna izvajati svobodne in pravične volitve v prihodnosti ter k sprejetju vseh potrebnih sodnih, ustavnih in institucionalnih reform;

| 21. | poziva, da vsi pregledi nacionalne zakonodaje obravnavajo predvolilno, volilno in povolilno obdobje, da se omogoči verodostojne in učinkovite mehanizme za reševanje pritožb glede volitev; |
| --- | --- |

21.

poziva, da vsi pregledi nacionalne zakonodaje obravnavajo predvolilno, volilno in povolilno obdobje, da se omogoči verodostojne in učinkovite mehanizme za reševanje pritožb glede volitev;

| 22. | je zaskrbljen zaradi trenda političnega pluralizma v smeri etnizacije v okviru procesa demokratizacije in poziva k resni obravnavi tega vprašanja; |
| --- | --- |

22.

je zaskrbljen zaradi trenda političnega pluralizma v smeri etnizacije v okviru procesa demokratizacije in poziva k resni obravnavi tega vprašanja;

| 23. | nadalje poziva vse stranke, da izpolnjujejo obveznosti z učinkovitim in polnim sodelovanjem pri spravnem postopku, skupnem sodelovanju o vseh vprašanjih, vključno z reformami v zvezi z volitvami, ustavo in upoštevanjem enakopravnosti spolov, ter da se dogovorijo o trajnostni in soglasni politični rešitvi te krize; |
| --- | --- |

23.

nadalje poziva vse stranke, da izpolnjujejo obveznosti z učinkovitim in polnim sodelovanjem pri spravnem postopku, skupnem sodelovanju o vseh vprašanjih, vključno z reformami v zvezi z volitvami, ustavo in upoštevanjem enakopravnosti spolov, ter da se dogovorijo o trajnostni in soglasni politični rešitvi te krize;

| 24. | poziva kenijsko civilno družbo, verske organizacije in prebivalce Kenije, da podpirajo in spodbujajo postopek sprave; |
| --- | --- |

24.

poziva kenijsko civilno družbo, verske organizacije in prebivalce Kenije, da podpirajo in spodbujajo postopek sprave;

| 25. | poziva mednarodno skupnost, da zagotovi ustrezno pomoč za rekonstrukcijo prizadetih območij, skupaj z nujno ponovno naselitvijo notranje razseljenih ljudi, ob posebnem upoštevanju podeželskih območij in barakarskih naselij; |
| --- | --- |

25.

poziva mednarodno skupnost, da zagotovi ustrezno pomoč za rekonstrukcijo prizadetih območij, skupaj z nujno ponovno naselitvijo notranje razseljenih ljudi, ob posebnem upoštevanju podeželskih območij in barakarskih naselij;

| 26. | poziva kenijske oblasti, da obravnavajo gospodarske razlike med bogatimi in revnimi, da se tako ustvari pot za bolj usklajeno porazdelitev bogastva v državi; prav tako jih poziva, da obravnavajo temeljne težave kot so lastništva zemljišč, ki so doslej ovirale upravljanje v tej državi; |
| --- | --- |

26.

poziva kenijske oblasti, da obravnavajo gospodarske razlike med bogatimi in revnimi, da se tako ustvari pot za bolj usklajeno porazdelitev bogastva v državi; prav tako jih poziva, da obravnavajo temeljne težave kot so lastništva zemljišč, ki so doslej ovirale upravljanje v tej državi;

| 27. | naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predložijo svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Afriški uniji, Panafriškemu parlamentu, Medvladni oblasti za razvoj (IGAD), Vzhodno-afriški skupnosti (EAC), Zakonodajni skupščini Vzhodno-afriške skupnosti, vladi in parlamentu Kenije. |
| --- | --- |

27.

naroča sopredsednikom, naj to resolucijo predložijo svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Afriški uniji, Panafriškemu parlamentu, Medvladni oblasti za razvoj (IGAD), Vzhodno-afriški skupnosti (EAC), Zakonodajni skupščini Vzhodno-afriške skupnosti, vladi in parlamentu Kenije.

---

(1)  Sprejeta na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, 20. marca 2006 v Ljubljani (Slovenija).

---