# Úřední věstník C 253/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 253 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 514. října 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 253

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 514. října 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Rada |
| 2008/C 253/01 | Usnesení Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

2008/C 253/01

Usnesení Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 253/02 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 3 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 253/02

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

3

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2008/C 253/03 | Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2008, kterým se jmenují členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků | 7 |
| | Komise |
| 2008/C 253/04 | Směnné kurzy vůči euru | 12 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 253/05 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 253/06 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  ) | 17 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2008/C 253/03

Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2008, kterým se jmenují členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků

7

Komise

2008/C 253/04

Směnné kurzy vůči euru

12

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 253/05

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

13

2008/C 253/06

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  )

1

17

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 253/07 | Výzva k předkládání návrhů – EACEA/30/08 — Akce 4.6 – Partnerství – Program Mládež v akci | 19 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Komise |
| 2008/C 253/08 | Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření | 22 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 253/09 | Státní podpora – Německo — Státní podpora C 27/08 (ex N 426/05) – Německo – EverQ (bonus pro malé a střední podniky) — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 253/10 | Státní podpora – Švédsko — Státní podpora C 33/08 (ex N 732/07) – Podpora velké výše na výzkum a vývoj pro společnost Volvo Aero – GEnx — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 31 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 253/07

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/30/08 — Akce 4.6 – Partnerství – Program Mládež v akci

19

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

2008/C 253/08

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

22

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 253/09

Státní podpora – Německo — Státní podpora C 27/08 (ex N 426/05) – Německo – EverQ (bonus pro malé a střední podniky) — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

23

2008/C 253/10

Státní podpora – Švédsko — Státní podpora C 33/08 (ex N 732/07) – Podpora velké výše na výzkum a vývoj pro společnost Volvo Aero – GEnx — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 253/11 | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2008/C 253/11

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Rada

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/1

---

USNESENÍ RADY

ze dne 25. září 2008

o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství

(2008/C 253/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| 1. | S OHLEDEM NA strategickou zprávu Komise (1) a nový cyklus obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost (2008–2010), který byl zahájen na podnět Evropské rady ze dne 14. března 2008; |
| --- | --- |

1.

S OHLEDEM NA strategickou zprávu Komise (1) a nový cyklus obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost (2008–2010), který byl zahájen na podnět Evropské rady ze dne 14. března 2008;

| 2. | ZDŮRAZŇUJÍC skutečnost, že Evropská unie byla v této souvislosti vyzvána, aby pokračovala v úsilí na posílení efektivity systému ochrany práv duševního vlastnictví s cílem účinněji bojovat proti padělaní; |
| --- | --- |

2.

ZDŮRAZŇUJÍC skutečnost, že Evropská unie byla v této souvislosti vyzvána, aby pokračovala v úsilí na posílení efektivity systému ochrany práv duševního vlastnictví s cílem účinněji bojovat proti padělaní;

| 3. | ZDŮRAZŇUJÍC nezbytnost dodržovat základní svobody vnitřního trhu a zlepšit jeho fungování; |
| --- | --- |

3.

ZDŮRAZŇUJÍC nezbytnost dodržovat základní svobody vnitřního trhu a zlepšit jeho fungování;

| 4. | PŘIPOMÍNAJÍC zájem v boji proti padělání a pirátství, zejména na hranicích Evropské unie, harmonizovat ve vhodných případech práva duševního vlastnictví a stávající význam právních nároků k průmyslovému vlastnictví v členských státech i na úrovni Společenství; |
| --- | --- |

4.

PŘIPOMÍNAJÍC zájem v boji proti padělání a pirátství, zejména na hranicích Evropské unie, harmonizovat ve vhodných případech práva duševního vlastnictví a stávající význam právních nároků k průmyslovému vlastnictví v členských státech i na úrovni Společenství;

| 5. | S OHLEDEM na nástroje Společenství přijaté pro boj proti padělání a pirátství, zejména směrnici 2004/48/ES o dodržování práv duševního vlastnictví a nařízení č. 1383/2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

5.

S OHLEDEM na nástroje Společenství přijaté pro boj proti padělání a pirátství, zejména směrnici 2004/48/ES o dodržování práv duševního vlastnictví a nařízení č. 1383/2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví;

| 6. | MAJÍC NA VĚDOMÍ rovněž pozměněný návrh směrnice o trestních opatřeních k zajištění dodržování práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

6.

MAJÍC NA VĚDOMÍ rovněž pozměněný návrh směrnice o trestních opatřeních k zajištění dodržování práv duševního vlastnictví;

| 7. | S OHLEDEM na iniciativy pro boj proti padělání a pirátství, které byly vypracovány v mnohostranném rámci, zejména v rámci Světové obchodní organizace (WTO), Světové celní organizace (WCO), Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Světové zdravotnické organizace (WHO) a G8 (heilegendammský proces); |
| --- | --- |

7.

S OHLEDEM na iniciativy pro boj proti padělání a pirátství, které byly vypracovány v mnohostranném rámci, zejména v rámci Světové obchodní organizace (WTO), Světové celní organizace (WCO), Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Světové zdravotnické organizace (WHO) a G8 (heilegendammský proces);

| 8. | S OHLEDEM strategii prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích (2); |
| --- | --- |

8.

S OHLEDEM strategii prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích (2);

| 9. | S OHLEDEM NA zprávu OECD o hospodářském dopadu padělání a pirátství, a zejména na její odhad získaný na základě zboží zabaveného celními orgány v zemích OECD, že mezinárodní obchod s padělky a nedovolenými napodobeninami dosáhl v roce 2005 na 200 miliard USD, což naznačuje, že celková hodnota obchodu s padělanými výrobky nebo nedovolenými napodobeninami by mohla tuto sumu přesáhnout o několik set miliard dolarů, jakož i s ohledem na doporučení posílit spolupráci mezi orgány veřejné správy a představiteli průmyslu; |
| --- | --- |

9.

S OHLEDEM NA zprávu OECD o hospodářském dopadu padělání a pirátství, a zejména na její odhad získaný na základě zboží zabaveného celními orgány v zemích OECD, že mezinárodní obchod s padělky a nedovolenými napodobeninami dosáhl v roce 2005 na 200 miliard USD, což naznačuje, že celková hodnota obchodu s padělanými výrobky nebo nedovolenými napodobeninami by mohla tuto sumu přesáhnout o několik set miliard dolarů, jakož i s ohledem na doporučení posílit spolupráci mezi orgány veřejné správy a představiteli průmyslu;

| 10. | VĚDOMA SI závažnosti a znepokojujícího vývoje padělání a pirátství, zejména na globalizovaném trhu, pro konkurenceschopnost Evropské unie, její podniky, tvůrce a spotřebitele; vědoma si významu tohoto jevu rovněž na internetu; vědoma si rizik spojených s paděláním výrobků nebezpečným pro zdraví a bezpečnost občanů; |
| --- | --- |

10.

VĚDOMA SI závažnosti a znepokojujícího vývoje padělání a pirátství, zejména na globalizovaném trhu, pro konkurenceschopnost Evropské unie, její podniky, tvůrce a spotřebitele; vědoma si významu tohoto jevu rovněž na internetu; vědoma si rizik spojených s paděláním výrobků nebezpečným pro zdraví a bezpečnost občanů;

| 11. | ZDŮRAZŇUJE význam ochrany práv duševního vlastnictví, která je základním prvkem při prosazování kultury a její rozmanitosti, jakož i při využívání výzkumu, inovace a tvůrčí činnosti evropských podniků, především malých a středních podniků, pro podporu růstu a zaměstnanosti v rámci Evropské unie a pro rozvoj vnějšího rozměru evropské konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

11.

ZDŮRAZŇUJE význam ochrany práv duševního vlastnictví, která je základním prvkem při prosazování kultury a její rozmanitosti, jakož i při využívání výzkumu, inovace a tvůrčí činnosti evropských podniků, především malých a středních podniků, pro podporu růstu a zaměstnanosti v rámci Evropské unie a pro rozvoj vnějšího rozměru evropské konkurenceschopnosti.

| 12. | VĚDOMA SI v této souvislosti nezbytnosti poskytnout inovativním společnostem prostředky na co nejlepší ochranu jejich vynálezů a na jejich účinnější využívání; připomíná přednosti patentu Společenství a systému patentového soudnictví, jejichž cílem je poskytnout uživatelům prostředky na zajištění jejich práv duševního vlastnictví na celém území Unie; |
| --- | --- |

12.

VĚDOMA SI v této souvislosti nezbytnosti poskytnout inovativním společnostem prostředky na co nejlepší ochranu jejich vynálezů a na jejich účinnější využívání; připomíná přednosti patentu Společenství a systému patentového soudnictví, jejichž cílem je poskytnout uživatelům prostředky na zajištění jejich práv duševního vlastnictví na celém území Unie;

| 13. | ZDŮRAZŇUJE potřebu zapojení všech zúčastněných stran ke zvýšení účinnosti všech nástrojů na ochranu duševního vlastnictví a boje proti padělání a pirátství na vnitřním trhu a na mezinárodní úrovni; připomínajíc, že tyto činnosti jsou v souladu s dodržováním základních práv a obecných zásad práva Společenství, jakými jsou ochrana osobních údajů a ochrana vlastnického práva; |
| --- | --- |

13.

ZDŮRAZŇUJE potřebu zapojení všech zúčastněných stran ke zvýšení účinnosti všech nástrojů na ochranu duševního vlastnictví a boje proti padělání a pirátství na vnitřním trhu a na mezinárodní úrovni; připomínajíc, že tyto činnosti jsou v souladu s dodržováním základních práv a obecných zásad práva Společenství, jakými jsou ochrana osobních údajů a ochrana vlastnického práva;

| 14. | VÍTÁ sdělení Komise ze dne 16. července 2008 zaměřené na provádění strategie práva průmyslového vlastnictví v Evropě, zejména na otázky věnované dodržování práva průmyslového vlastnictví, autorského práva a souvisejících práv:






  — | celní iniciativy pro boj proti padělání a pirátství na hranicích a mimo Evropskou unii, |
| --- | --- | --- |

14.

VÍTÁ sdělení Komise ze dne 16. července 2008 zaměřené na provádění strategie práva průmyslového vlastnictví v Evropě, zejména na otázky věnované dodržování práva průmyslového vlastnictví, autorského práva a souvisejících práv:

—

celní iniciativy pro boj proti padělání a pirátství na hranicích a mimo Evropskou unii,

| — | činnost doplňující právní předpisy s cílem změnit postoj veřejnosti k jevu padělání a pirátství, prohloubit znalosti o tomto jevu, zlepšit spolupráci všech zúčastněných stran v členských státech, vytvořit účinnou síť pro správní spolupráci mezi členskými státy umožňující jednat na celoevropské úrovni, podporovat dohody o partnerství veřejného a soukromého sektoru a uzavírání smluv mezi odborníky na evropské úrovni s cílem omezit internetové transakce spojené s pirátstvím a prodejem padělaného zboží, |
| --- | --- |

—

činnost doplňující právní předpisy s cílem změnit postoj veřejnosti k jevu padělání a pirátství, prohloubit znalosti o tomto jevu, zlepšit spolupráci všech zúčastněných stran v členských státech, vytvořit účinnou síť pro správní spolupráci mezi členskými státy umožňující jednat na celoevropské úrovni, podporovat dohody o partnerství veřejného a soukromého sektoru a uzavírání smluv mezi odborníky na evropské úrovni s cílem omezit internetové transakce spojené s pirátstvím a prodejem padělaného zboží,

| — | přezkum možností zlepšit přeshraniční výkon rozsudků, |
| --- | --- |

—

přezkum možností zlepšit přeshraniční výkon rozsudků,

| — | činnost zaměřenou na vymáhání práv duševního vlastnictví ve třetích zemích prostřednictvím pravidelných vyšetřování, podporou účinné ochrany práv ve dvoustranných obchodních smlouvách, jakož i posílením spolupráce v rámci pravidelného dialogu se třetími státy, zejména těmi, které vykazují vysoký stupeň padělání a pirátství, |
| --- | --- |

—

činnost zaměřenou na vymáhání práv duševního vlastnictví ve třetích zemích prostřednictvím pravidelných vyšetřování, podporou účinné ochrany práv ve dvoustranných obchodních smlouvách, jakož i posílením spolupráce v rámci pravidelného dialogu se třetími státy, zejména těmi, které vykazují vysoký stupeň padělání a pirátství,

| — | práce na mnohostranné obchodní dohodě o boji proti padělání (ACTA); |
| --- | --- |

—

práce na mnohostranné obchodní dohodě o boji proti padělání (ACTA);

| 15. | VYZÝVÁ Komisi, aby pro provedení těchto obecných směrů učinila tyto kroky:






  — | vytvořila evropské středisko pro sledování padělání a pirátství, stanovila způsob jeho fungování a podrobnosti, mimo jiné i finanční, které jsou nezbytné k jeho zřízení; středisko opírající se o stávající struktury Komise by na základě údajů, které se veřejný a soukromý sektor rozhodnou mu poskytnout, mělo umožnit pravidelné vyhodnocování rozsahu padělání a pirátství, jakož i přesnější analýzu těchto jevů, |
| --- | --- | --- |

15.

VYZÝVÁ Komisi, aby pro provedení těchto obecných směrů učinila tyto kroky:

—

vytvořila evropské středisko pro sledování padělání a pirátství, stanovila způsob jeho fungování a podrobnosti, mimo jiné i finanční, které jsou nezbytné k jeho zřízení; středisko opírající se o stávající struktury Komise by na základě údajů, které se veřejný a soukromý sektor rozhodnou mu poskytnout, mělo umožnit pravidelné vyhodnocování rozsahu padělání a pirátství, jakož i přesnější analýzu těchto jevů,

| — | šířila informace, zejména prostřednictvím internetu, o jevu padělání a pirátství mezi účastníky boje proti těmto jevům, |
| --- | --- |

—

šířila informace, zejména prostřednictvím internetu, o jevu padělání a pirátství mezi účastníky boje proti těmto jevům,

| — | vyvíjela činnost ke zvýšení povědomí a zlepšení komunikace mezi aktéry boje proti padělání a pirátství a mezi spotřebiteli, zejména těmi nejmladšími, mimo jiné i prostřednictvím akcí u příležitosti evropského dne uvědomění nebezpečí padělání a vypracováváním operačních návodů; |
| --- | --- |

—

vyvíjela činnost ke zvýšení povědomí a zlepšení komunikace mezi aktéry boje proti padělání a pirátství a mezi spotřebiteli, zejména těmi nejmladšími, mimo jiné i prostřednictvím akcí u příležitosti evropského dne uvědomění nebezpečí padělání a vypracováváním operačních návodů;

| 16. | VYZÝVÁ Komisi a členské státy, aby v rámci svých pravomocí využívaly všechny vhodné prostředky pro účinný boj proti padělání a pirátství, zejména aby:






  — | předložily celní plán boje proti padělání na léta 2009 až 2012, který upřednostňuje výměnu informací pomocí plného využívání elektronických systémů, rozvoj spolupráce mezi dotyčnými orgány, zejména na hranicích a především s celními orgány i s nositeli práv; vypracovaly přehled současných celních právních předpisů a vyhodnotily potřebná zlepšení právního rámce, která umožní lépe bojovat proti padělání nebezpečnému pro spotřebitele a zvýšit povědomí o rizicích tohoto jevu, |
| --- | --- | --- |

16.

VYZÝVÁ Komisi a členské státy, aby v rámci svých pravomocí využívaly všechny vhodné prostředky pro účinný boj proti padělání a pirátství, zejména aby:

—

předložily celní plán boje proti padělání na léta 2009 až 2012, který upřednostňuje výměnu informací pomocí plného využívání elektronických systémů, rozvoj spolupráce mezi dotyčnými orgány, zejména na hranicích a především s celními orgány i s nositeli práv; vypracovaly přehled současných celních právních předpisů a vyhodnotily potřebná zlepšení právního rámce, která umožní lépe bojovat proti padělání nebezpečnému pro spotřebitele a zvýšit povědomí o rizicích tohoto jevu,

| — | zřídily síť pro rychlou výměnu informací o výrobcích a službách, kterými jsou porušována práva, zejména prostřednictvím zesílené správní přeshraniční spolupráce opírající se o národní kontaktní místa a moderní nástroje výměny informací, |
| --- | --- |

—

zřídily síť pro rychlou výměnu informací o výrobcích a službách, kterými jsou porušována práva, zejména prostřednictvím zesílené správní přeshraniční spolupráce opírající se o národní kontaktní místa a moderní nástroje výměny informací,

| — | podporovaly koordinaci mezi orgány zapojenými do boje proti padělání a pirátství, zejména cestou výměny osvědčených postupů mezi vnitrostátními správními orgány, |
| --- | --- |

—

podporovaly koordinaci mezi orgány zapojenými do boje proti padělání a pirátství, zejména cestou výměny osvědčených postupů mezi vnitrostátními správními orgány,

| — | prověřily účinnost právního rámce pro vymáhání práv duševního vlastnictví, |
| --- | --- |

—

prověřily účinnost právního rámce pro vymáhání práv duševního vlastnictví,

| — | předložily vhodné návrhy na podporu partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v boji proti padělání a pirátství, na doporučení osvědčených postupů týkajících se zejména prodeje přes internet a na podporu spolupráce mezi odborníky, |
| --- | --- |

—

předložily vhodné návrhy na podporu partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v boji proti padělání a pirátství, na doporučení osvědčených postupů týkajících se zejména prodeje přes internet a na podporu spolupráce mezi odborníky,

| — | posílily ochranu práv duševního vlastnictví na mezinárodní úrovni; podporovaly zařazení opatření týkajících se těchto práv při současném dodržování acquis communautaire do dvoustranných či mnohostranných dohod uzavřených Evropskou unií a přispívaly k dodržování těchto opatření; aktivně se účastnily jednání o vícestranné obchodní dohodě o boji proti padělání, včetně snahy, aby byla v příslušný okamžik zřízena operační skupina (task force) pověřená přezkoumáním provádění dohody; podporovaly toto téma v dialogu mezi Evropskou unií a třetími zeměmi a v rámci spolupráce se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

—

posílily ochranu práv duševního vlastnictví na mezinárodní úrovni; podporovaly zařazení opatření týkajících se těchto práv při současném dodržování acquis communautaire do dvoustranných či mnohostranných dohod uzavřených Evropskou unií a přispívaly k dodržování těchto opatření; aktivně se účastnily jednání o vícestranné obchodní dohodě o boji proti padělání, včetně snahy, aby byla v příslušný okamžik zřízena operační skupina (task force) pověřená přezkoumáním provádění dohody; podporovaly toto téma v dialogu mezi Evropskou unií a třetími zeměmi a v rámci spolupráce se třetími zeměmi.

---

(1)  Sdělení Komise Evropské radě „Strategická zpráva o obnovené Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost: zahájení nového cyklu (2008–2010). Udržet tempo reforem“ KOM(2007) 803 v konečném znění.

(2)  Úř. věst. C 129, 26.5.2005, s. 3.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/3

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 253/02)

| Datum přijetí rozhodnutí | 23. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 31/08 |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014 |
| Právní základ | Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpořit přesunutí dopravy ze silnic na vnitrozemskou vodní cestu v dunajském koridoru a posílit soukromé iniciativy zaměřené na inovativní a vysoce kvalitní služby v oblasti vnitrozemské vodní dopravy |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Roční rozpočet 1 milion EUR. Celkový rozpočet 6 milionů EUR |
| Míra podpory | Až 48 % z ušetřených vnějších nákladů |
| Doba trvání | 6 let: 2008-2014 |
| Hospodářská odvětví | Vnitrozemská plavba |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

23. 7. 2008

Podpora č.

N 31/08

Členský stát

Rakousko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014

Právní základ

Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Podpořit přesunutí dopravy ze silnic na vnitrozemskou vodní cestu v dunajském koridoru a posílit soukromé iniciativy zaměřené na inovativní a vysoce kvalitní služby v oblasti vnitrozemské vodní dopravy

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Roční rozpočet 1 milion EUR. Celkový rozpočet 6 milionů EUR

Míra podpory

Až 48 % z ušetřených vnějších nákladů

Doba trvání

6 let: 2008-2014

Hospodářská odvětví

Vnitrozemská plavba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 22. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 38/08 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Asturias |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010 |
| Právní základ | Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 10 milionů EUR |
| Míra podpory | 75 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2010 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias |
| Plaza de España, no 5 |
| E-33007 Oviedo |

Datum přijetí rozhodnutí

22. 7. 2008

Podpora č.

N 38/08

Členský stát

Španělsko

Region

Asturias

Název (a/nebo jméno příjemce)

R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010

Právní základ

Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 10 milionů EUR

Míra podpory

75 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2010

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias

Plaza de España, no 5

E-33007 Oviedo

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 10. 6. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 47/08 |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife) |
| Právní základ | Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí, obnovitelné zdroje |
| Forma podpory | Dodatek k výkupním cenám |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 20 milionů EUR
  Celková částka plánované podpory: 20 milionů EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2008 |
| Hospodářská odvětví | Elektrická energie |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Datum přijetí rozhodnutí

10. 6. 2008

Podpora č.

N 47/08

Členský stát

Rakousko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife)

Právní základ

Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí, obnovitelné zdroje

Forma podpory

Dodatek k výkupním cenám

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 20 milionů EUR

Celková částka plánované podpory: 20 milionů EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2008

Hospodářská odvětví

Elektrická energie

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1011 Wien

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 25. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 193/08 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Pais Vasco |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK) |
| Právní základ | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, Regionální rozvoj, Zaměstnanost |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 40 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 200 mil. EUR |
| Míra podpory | 45 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1, |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum přijetí rozhodnutí

25. 7. 2008

Podpora č.

N 193/08

Členský stát

Španělsko

Region

Pais Vasco

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK)

Právní základ

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, Regionální rozvoj, Zaměstnanost

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 40 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 200 mil. EUR

Míra podpory

45 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1,

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 25. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 194/08 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Pais Vasco |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs) |
| Právní základ | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, regionální rozvoj, zaměstnanost |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 10 milionů EUR
  Celková částka plánované podpory: 60 milionů EUR |
| Míra podpory | 50 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum přijetí rozhodnutí

25. 7. 2008

Podpora č.

N 194/08

Členský stát

Španělsko

Region

Pais Vasco

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs)

Právní základ

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, regionální rozvoj, zaměstnanost

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 10 milionů EUR

Celková částka plánované podpory: 60 milionů EUR

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/7

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 25. září 2008,

kterým se jmenují členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků

(2008/C 253/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (1), a zejména na články 26 a 27 uvedeného nařízení,

s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada svými rozhodnutími ze dne 15. září 2006 (2), ze dne 18. prosince 2006 (3) a ze dne 22. března 2007 (4) jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na dobu od 14. září 2006 do 13. září 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada svými rozhodnutími ze dne 15. září 2006 (2), ze dne 18. prosince 2006 (3) a ze dne 22. března 2007 (4) jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na dobu od 14. září 2006 do 13. září 2008.

| (2) | Tito členové zůstávají ve funkci, dokud nebudou nahrazeni nebo dokud nebude obnoveno jejich funkční období. |
| --- | --- |

(2)

Tito členové zůstávají ve funkci, dokud nebudou nahrazeni nebo dokud nebude obnoveno jejich funkční období.

| (3) | Je nutné jmenovat členy tohoto výboru a jejich náhradníky na dobu dvou let, |
| --- | --- |

(3)

Je nutné jmenovat členy tohoto výboru a jejich náhradníky na dobu dvou let,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Jsou jmenováni tito členové Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků a jejich náhradníci na dobu od 25. září 2008 do 24. září 2010:

I.   ZÁSTUPCI VLÁDY

| Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- |
| Belgie | Virginie LECLERCQOVÁ
  Anne ZIMMERMANOVÁ | Alix GEYSELSOVÁ |
| Bulharsko | Liliana STANKOVA
  Nikolaj NIKOLOV | Rossitza STELIANOVA |
| Česká republika | Martina MICHALCOVÁ
  Věra KOLMEROVÁ | Hana VACULÍKOVÁ |
| Dánsko | Stig Hansen NØRGAARD
  Lisbet MØLLER NIELSENOVÁ | Simone HEINECKEOVÁ |
| Německo | Gisbert BRINKMANN
  Ute PLÖTZOVÁ | Henning GRUB |
| Estonsko | M. Thor-Sten VERTMANN
  Maarja KULDJÄRVOVÁ | Carita RAMMUSOVÁ |
| Irsko | Brendan SHANAHAN
  Larry O' GRADY | Deirdre NALLYOVÁ |
| Řecko | Constantinos CHRYSSINIS
  Grigorios ALEXAKIS | Lydia KOTROFOVÁ |
| Španělsko | Carlos GUERVÓS MAÍLLO
  Carlos LOPÉZ- MONIS | Carlos GARCIA DE CORTAZAR NEBREDA |
| Francie | Nadia MAROTOVÁ
  Laurent FRIBOULET | Albert MARTINO |
| Itálie | – | – |
| Kypr | Demetris MICHAELIDES
  Agni PAPAGEORGIOU | – |
| Lotyšsko | Linda PAUGA
  Līga EMULE | Mārtiņš BRENCIS |
| Litva | Rita KAZLAUSKIENE
  Monika VYŠNIAUSKIENE | Andrius TEKORIUS |
| Lucembursko | Mariette SCHOLTUSOVÁ
  Tom GOEDERS | Paolo FINZI |
| Maďarsko | Vera ÁCSOVÁ
  Éva Tímea KISSOVÁ | Hajnalka ERDŐSOVÁ |
| Malta | – | – |
| Nizozemsko | C.W. Olde OLTHOFOVÁ
  M. G. BLOMSMA | G WIDERA-STEVENSOVÁ |
| Rakousko | Ingrid NOWOTNY
  Doris WITEK-WEINDORFEROVÁ | Heinz KUTROWATZ |
| Polsko | Janusz GRZYB
  Magdalena SWEKLEJOVÁ | Marcin PARNOWSKI |
| Portugalsko | Ana Paula FERNANDESOVÁ
  Ana Cristina SANTOS PEDROSOVÁ | Mário PEDRO |
| Rumunsko | Bogdan PAŞCA
  Marius RĂŞCANU | Auraş MARINESCU |
| Slovinsko | Radivoj RADAK
  Damjana ŠARČEVIČOVÁ | Ana KLINAROVÁ |
| Slovensko | Jozef HUDEC
  Agnesa SKUPNÍKOVÁ | Jaroslav KOVÁČ |
| Finsko | Mirkka MYKKÄNENOVÁ
  Olli SORAINEN | Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUNDOVÁ |
| Švédsko | Anna SANTESSONOVÁ
  Åsa CARLANDEROVÁ | Claes-Göran LOCK |
| Spojené království | Peter BODE
  Seonaid WEBBOVÁ | Ute CHATTERJEEOVÁ |

Země

Členové

Náhradníci

Belgie

Virginie LECLERCQOVÁ

Anne ZIMMERMANOVÁ

Alix GEYSELSOVÁ

Bulharsko

Liliana STANKOVA

Nikolaj NIKOLOV

Rossitza STELIANOVA

Česká republika

Martina MICHALCOVÁ

Věra KOLMEROVÁ

Hana VACULÍKOVÁ

Dánsko

Stig Hansen NØRGAARD

Lisbet MØLLER NIELSENOVÁ

Simone HEINECKEOVÁ

Německo

Gisbert BRINKMANN

Ute PLÖTZOVÁ

Henning GRUB

Estonsko

M. Thor-Sten VERTMANN

Maarja KULDJÄRVOVÁ

Carita RAMMUSOVÁ

Irsko

Brendan SHANAHAN

Larry O' GRADY

Deirdre NALLYOVÁ

Řecko

Constantinos CHRYSSINIS

Grigorios ALEXAKIS

Lydia KOTROFOVÁ

Španělsko

Carlos GUERVÓS MAÍLLO

Carlos LOPÉZ- MONIS

Carlos GARCIA DE CORTAZAR NEBREDA

Francie

Nadia MAROTOVÁ

Laurent FRIBOULET

Albert MARTINO

Itálie

–

–

Kypr

Demetris MICHAELIDES

Agni PAPAGEORGIOU

–

Lotyšsko

Linda PAUGA

Līga EMULE

Mārtiņš BRENCIS

Litva

Rita KAZLAUSKIENE

Monika VYŠNIAUSKIENE

Andrius TEKORIUS

Lucembursko

Mariette SCHOLTUSOVÁ

Tom GOEDERS

Paolo FINZI

Maďarsko

Vera ÁCSOVÁ

Éva Tímea KISSOVÁ

Hajnalka ERDŐSOVÁ

Malta

–

–

Nizozemsko

C.W. Olde OLTHOFOVÁ

M. G. BLOMSMA

G WIDERA-STEVENSOVÁ

Rakousko

Ingrid NOWOTNY

Doris WITEK-WEINDORFEROVÁ

Heinz KUTROWATZ

Polsko

Janusz GRZYB

Magdalena SWEKLEJOVÁ

Marcin PARNOWSKI

Portugalsko

Ana Paula FERNANDESOVÁ

Ana Cristina SANTOS PEDROSOVÁ

Mário PEDRO

Rumunsko

Bogdan PAŞCA

Marius RĂŞCANU

Auraş MARINESCU

Slovinsko

Radivoj RADAK

Damjana ŠARČEVIČOVÁ

Ana KLINAROVÁ

Slovensko

Jozef HUDEC

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

Jaroslav KOVÁČ

Finsko

Mirkka MYKKÄNENOVÁ

Olli SORAINEN

Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUNDOVÁ

Švédsko

Anna SANTESSONOVÁ

Åsa CARLANDEROVÁ

Claes-Göran LOCK

Spojené království

Peter BODE

Seonaid WEBBOVÁ

Ute CHATTERJEEOVÁ

II.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ

| Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- |
| Belgie | Jean-François MACOURS
  – | Yvienne VAN HOLSBEECKOVÁ |
| Bulharsko | Ilijan CENOV
  Diana ANGELOVA | Daniel JANEV |
| Česká republika | Miroslav FEBER
  Zdena LA SALA | Pavel JANIČKO |
| Dánsko | Michael JACOBSEN
  Jens WIENE | Käthe MUNK RYOMOVÁ |
| Německo | Renate GABKEOVÁ
  Klaus BECK | Frank STÖHR |
| Estonsko | Liina CARROVÁ
  Leif KALEV | Tiia TAMMELEHTOVÁ |
| Irsko | Esther LYNCHOVÁ
  Brendan MACKIN | – |
| Řecko | Georgios PERENTIS
  Georgios SKOULATAKIS | Euthimios EUTHIMIOU |
| Španělsko | Ana Maria CORRAL JUÁNOVÁ
  Mohamed Anour HAIDOUR | Pilar ROC ALFAROVÁ |
| Francie | Corinne MARESOVÁ
  An LENOUAILOVÁ | Ommar BENFAÏD |
| Itálie | – | – |
| Kypr | Nicos GREGORIOU
  Nicos EPISTITHIOU | Diomedes DIOMEDOUS |
| Lotyšsko | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irēna KALNIŅA |
| Litva | Janina ŠVEDIENĖ
  Janina MATUIZIENĖ | Jovita MEŠKAUSKIENĖ |
| Lucembursko | – | – |
| Maďarsko | Judit CZUGLERNÉ IVÁNYOVÁ
  Károly GYÖRGY | Edit PINKOVÁ |
| Malta | – | – |
| Nizozemsko | Caroline RIETBERGENOVÁ
  Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAMOVÁ | Paul VAN KRUINING |
| Rakousko | Johannes PEYRL
  Oliver RÖPKE | Ludwig ROITHINGER |
| Polsko | Dorota GARDIASOVÁ
  Jakub KUS | Bogdan OLSZEWSKI |
| Portugalsko | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  José Manuel DA LUZ CORDEIRO | Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃESOVÁ |
| Rumunsko | Valentin MOCANU
  Liviu APOSTOIU | Dragoș FRUMOSU |
| Slovinsko | Metka ROKSANDIĆOVÁ
  Jaka POČIVAVŠEK | Gregor CERAR |
| Slovensko | Magdaléna MELLENOVÁ
  Milan BUŠO | Jana SLÁVIKOVÁ |
| Finsko | Pia BJÖRKBACKA
  Liisa FOLKERSMA | Ralf SUND |
| Švédsko | Monika ARVIDSSONOVÁ
  Lena WIRKKALAOVÁ | Ossian WENNSTRÖM |
| Spojené království | Sean BAMFORD
  Mohammed TAJ | Wilf SULLIVAN |

Země

Členové

Náhradníci

Belgie

Jean-François MACOURS

–

Yvienne VAN HOLSBEECKOVÁ

Bulharsko

Ilijan CENOV

Diana ANGELOVA

Daniel JANEV

Česká republika

Miroslav FEBER

Zdena LA SALA

Pavel JANIČKO

Dánsko

Michael JACOBSEN

Jens WIENE

Käthe MUNK RYOMOVÁ

Německo

Renate GABKEOVÁ

Klaus BECK

Frank STÖHR

Estonsko

Liina CARROVÁ

Leif KALEV

Tiia TAMMELEHTOVÁ

Irsko

Esther LYNCHOVÁ

Brendan MACKIN

–

Řecko

Georgios PERENTIS

Georgios SKOULATAKIS

Euthimios EUTHIMIOU

Španělsko

Ana Maria CORRAL JUÁNOVÁ

Mohamed Anour HAIDOUR

Pilar ROC ALFAROVÁ

Francie

Corinne MARESOVÁ

An LENOUAILOVÁ

Ommar BENFAÏD

Itálie

–

–

Kypr

Nicos GREGORIOU

Nicos EPISTITHIOU

Diomedes DIOMEDOUS

Lotyšsko

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irēna KALNIŅA

Litva

Janina ŠVEDIENĖ

Janina MATUIZIENĖ

Jovita MEŠKAUSKIENĖ

Lucembursko

–

–

Maďarsko

Judit CZUGLERNÉ IVÁNYOVÁ

Károly GYÖRGY

Edit PINKOVÁ

Malta

–

–

Nizozemsko

Caroline RIETBERGENOVÁ

Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAMOVÁ

Paul VAN KRUINING

Rakousko

Johannes PEYRL

Oliver RÖPKE

Ludwig ROITHINGER

Polsko

Dorota GARDIASOVÁ

Jakub KUS

Bogdan OLSZEWSKI

Portugalsko

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃESOVÁ

Rumunsko

Valentin MOCANU

Liviu APOSTOIU

Dragoș FRUMOSU

Slovinsko

Metka ROKSANDIĆOVÁ

Jaka POČIVAVŠEK

Gregor CERAR

Slovensko

Magdaléna MELLENOVÁ

Milan BUŠO

Jana SLÁVIKOVÁ

Finsko

Pia BJÖRKBACKA

Liisa FOLKERSMA

Ralf SUND

Švédsko

Monika ARVIDSSONOVÁ

Lena WIRKKALAOVÁ

Ossian WENNSTRÖM

Spojené království

Sean BAMFORD

Mohammed TAJ

Wilf SULLIVAN

III.   ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

| Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- |
| Belgie | Sonja KOHNENMERGENOVÁ
  Philippe STIENON | Monica DE JONGHEOVÁ |
| Bulharsko | Jevgenij IVANOV
  Branimir HANDŽIJEV | Galia BOZHANOVA |
| Česká republika | Marie ZVOLSKÁ
  Miroslav FIŘT | Vladimíra DRBALOVÁ |
| Dánsko | Henning GADE
  Flemming DREESEN | Benjamin HOLST |
| Německo | M. Jürgen WUTTKE
  Angela SCHNEIDER-BODIENOVÁ | Stefan HOEHL |
| Estonsko | Lilian SALLASTE
  Heinart PUHKIM | Tarmo KRIIS |
| Irsko | Finola MCDONNELLOVÁ
  Tony DONOHOE | Heidi LOUGHEEDOVÁ |
| Řecko | Eirini BARDANIOVÁ
  Nikos DIMAS | Antonios MEGGOULIS |
| Španělsko | Pablo GÓMEZ ALBO
  Celia FERRERO ROMEROVÁ | Javier IBARS ALVARO |
| Francie | Gaëtan BEZIER
  Odile MENNETEAUOVÁ | Pascale DESSENOVÁ |
| Itálie | – | – |
| Kypr | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Lena PANAYIOTOU |
| Lotyšsko | Ilona KIUKUCĀNE
  Mme Inese STEPIŅA | – |
| Litva | Justinas USONIS
  Aidas VAIČIULIS | Iginijus ŠAKŪNAS |
| Lucembursko | – | – |
| Maďarsko | Zsuzsanna JUNGOVÁ
  István KOMORÓCZKI | Adrienn BÁLINTOVÁ |
| Malta | – | – |
| Nizozemsko | S.J.L NIEUWSMA
  W.M.J.M.Mario VAN MIERLO | G.A.M.Gerard VAN DER GRIND |
| Rakousko | Margit KREUZHUBEROVÁ
  Andreas GRUBER | Christa SCHWENGOVÁ |
| Polsko | Michal GAWRYSZCZAK
  Jacek MĘCINA | Jolanta KOSAKOWSKA |
| Portugalsko | Cristina NAGY MORAISOVÁ
  Adília LISBOOVÁ | Marcelino PENA COSTA |
| Rumunsko | Roxana PRODANOVÁ
  Doru Claudian FRUNZULICĂ | Dan ANGHELESCU |
| Slovinsko | Metka PENKO NATLAČENOVÁ
  Igor ANTAUER | – |
| Slovensko | Vladimír KALINA
  Jozef ORGONÁŠ | Jana CHRKAVÁ |
| Finsko | Katja LEPPÄNENOVÁ
  Mikko RÄSÄNEN | Mikko NYYSSÖLÄ |
| Švédsko | Karin EKENGEROVÁ
  Leif LINDBERG | Fabian WALLÉN |
| Spojené království | Jim BLIGH
  Neil CARBERRY | Guy BAILEY |

Země

Členové

Náhradníci

Belgie

Sonja KOHNENMERGENOVÁ

Philippe STIENON

Monica DE JONGHEOVÁ

Bulharsko

Jevgenij IVANOV

Branimir HANDŽIJEV

Galia BOZHANOVA

Česká republika

Marie ZVOLSKÁ

Miroslav FIŘT

Vladimíra DRBALOVÁ

Dánsko

Henning GADE

Flemming DREESEN

Benjamin HOLST

Německo

M. Jürgen WUTTKE

Angela SCHNEIDER-BODIENOVÁ

Stefan HOEHL

Estonsko

Lilian SALLASTE

Heinart PUHKIM

Tarmo KRIIS

Irsko

Finola MCDONNELLOVÁ

Tony DONOHOE

Heidi LOUGHEEDOVÁ

Řecko

Eirini BARDANIOVÁ

Nikos DIMAS

Antonios MEGGOULIS

Španělsko

Pablo GÓMEZ ALBO

Celia FERRERO ROMEROVÁ

Javier IBARS ALVARO

Francie

Gaëtan BEZIER

Odile MENNETEAUOVÁ

Pascale DESSENOVÁ

Itálie

–

–

Kypr

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Lena PANAYIOTOU

Lotyšsko

Ilona KIUKUCĀNE

Mme Inese STEPIŅA

–

Litva

Justinas USONIS

Aidas VAIČIULIS

Iginijus ŠAKŪNAS

Lucembursko

–

–

Maďarsko

Zsuzsanna JUNGOVÁ

István KOMORÓCZKI

Adrienn BÁLINTOVÁ

Malta

–

–

Nizozemsko

S.J.L NIEUWSMA

W.M.J.M.Mario VAN MIERLO

G.A.M.Gerard VAN DER GRIND

Rakousko

Margit KREUZHUBEROVÁ

Andreas GRUBER

Christa SCHWENGOVÁ

Polsko

Michal GAWRYSZCZAK

Jacek MĘCINA

Jolanta KOSAKOWSKA

Portugalsko

Cristina NAGY MORAISOVÁ

Adília LISBOOVÁ

Marcelino PENA COSTA

Rumunsko

Roxana PRODANOVÁ

Doru Claudian FRUNZULICĂ

Dan ANGHELESCU

Slovinsko

Metka PENKO NATLAČENOVÁ

Igor ANTAUER

–

Slovensko

Vladimír KALINA

Jozef ORGONÁŠ

Jana CHRKAVÁ

Finsko

Katja LEPPÄNENOVÁ

Mikko RÄSÄNEN

Mikko NYYSSÖLÄ

Švédsko

Karin EKENGEROVÁ

Leif LINDBERG

Fabian WALLÉN

Spojené království

Jim BLIGH

Neil CARBERRY

Guy BAILEY

Článek 2

Dosud nenominované členy bude Rada jmenovat později.

V Bruselu dne 25. září 2008.

Za Radu

předseda

B. HORTEFEUX

---

(1)  Úř. věst. L 257, 18.10.1968, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 242, 7.10.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 320, 28.12.2006, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. C 78, 11.4.2007, s. 4.

4

---

Komise

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/12

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

3. října 2008

(2008/C 253/04)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3834 |
| JPY | japonský jen | 145,09 |
| DKK | dánská koruna | 7,4612 |
| GBP | britská libra | 0,78355 |
| SEK | švédská koruna | 9,7017 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5654 |
| ISK | islandská koruna | 156,13 |
| NOK | norská koruna | 8,292 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,795 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 246,1 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7096 |
| PLN | polský zlotý | 3,4277 |
| RON | rumunský lei | 3,8765 |
| SKK | slovenská koruna | 30,329 |
| TRY | turecká lira | 1,8092 |
| AUD | australský dolar | 1,78 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4899 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,7503 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0878 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0063 |
| KRW | jihokorejský won | 1 697,85 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,8073 |
| CNY | čínský juan | 9,4742 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,1208 |
| IDR | indonéská rupie | 13 045,46 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7969 |
| PHP | filipínské peso | 65,05 |
| RUB | ruský rubl | 35,8525 |
| THB | thajský baht | 47,298 |
| BRL | brazilský real | 2,8411 |
| MXN | mexické peso | 15,5978 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3834

JPY

japonský jen

145,09

DKK

dánská koruna

7,4612

GBP

britská libra

0,78355

SEK

švédská koruna

9,7017

CHF

švýcarský frank

1,5654

ISK

islandská koruna

156,13

NOK

norská koruna

8,292

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,795

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

246,1

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7096

PLN

polský zlotý

3,4277

RON

rumunský lei

3,8765

SKK

slovenská koruna

30,329

TRY

turecká lira

1,8092

AUD

australský dolar

1,78

CAD

kanadský dolar

1,4899

HKD

hongkongský dolar

10,7503

NZD

novozélandský dolar

2,0878

SGD

singapurský dolar

2,0063

KRW

jihokorejský won

1 697,85

ZAR

jihoafrický rand

11,8073

CNY

čínský juan

9,4742

HRK

chorvatská kuna

7,1208

IDR

indonéská rupie

13 045,46

MYR

malajsijský ringgit

4,7969

PHP

filipínské peso

65,05

RUB

ruský rubl

35,8525

THB

thajský baht

47,298

BRL

brazilský real

2,8411

MXN

mexické peso

15,5978

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/13

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 253/05)

| Podpora č. | XS 186/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | Baden-Württemberg |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt |
| Právní základ | Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 150 milionů EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 7. 2008 |
| Délka trvání programu | 30. 9. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Landeskreditbank Baden-Württemberg |
| Förderbank |
| Postfach 10 29 43 |
| D-70025 Stuttgart |

Podpora č.

XS 186/08

Členský stát

Německo

Region

Baden-Württemberg

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt

Právní základ

Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 150 milionů EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 7. 2008

Délka trvání programu

30. 9. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Förderbank

Postfach 10 29 43

D-70025 Stuttgart

| Podpora č. | XS 196/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“ |
| Právní základ | VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 13,7 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2015 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Podpora č.

XS 196/08

Členský stát

Německo

Region

Freistaat Sachsen

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Právní základ

VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 13,7 milionu EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2015

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Podpora č. | XS 197/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | Region Hovedstaden |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev |
| Právní základ | Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten |
| Název opatření | Ad hoc |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 0,01 milionu DKK |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 8. 7. 2008 |
| Délka trvání programu | 9. 9. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Zásobování vodou, činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi, odborné, vědecké a technické činnosti |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Danmarks Eksportråd |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |

Podpora č.

XS 197/08

Členský stát

Dánsko

Region

Region Hovedstaden

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev

Právní základ

Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten

Název opatření

Ad hoc

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 0,01 milionu DKK

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

8. 7. 2008

Délka trvání programu

9. 9. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Zásobování vodou, činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi, odborné, vědecké a technické činnosti

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Danmarks Eksportråd

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

| Podpora č. | XS 199/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | North East England |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Sterling Investment Properties LLP |
| Právní základ | Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 1,2 milionu GBP |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 9. 6. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna zpracovatelská odvětví, ostatní služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | GONE Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle on Tyne NE1 4 WH |
| United Kingdom |

Podpora č.

XS 199/08

Členský stát

Spojené království

Region

North East England

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Sterling Investment Properties LLP

Právní základ

Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 1,2 milionu GBP

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

9. 6. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna zpracovatelská odvětví, ostatní služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

GONE Citygate

Gallowgate

Newcastle on Tyne NE1 4 WH

United Kingdom

| Podpora č. | XS 204/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Puglia |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro |
| Právní základ | Legge regionale n. 10/2004 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 6 milionů EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Puglia |
| Assessorato al lavoro e cooperazione |
| Settore lavoro e cooperazione |
| Responsabile di misura 3.11 |
| Viale Corigliano 1 — Zona industriale |
| I-70123 Bari |

Podpora č.

XS 204/08

Členský stát

Itálie

Region

Puglia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro

Právní základ

Legge regionale n. 10/2004

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 6 milionů EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 1. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Puglia

Assessorato al lavoro e cooperazione

Settore lavoro e cooperazione

Responsabile di misura 3.11

Viale Corigliano 1 — Zona industriale

I-70123 Bari

| Podpora č. | XS 206/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | — |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Forskningskupon |
| Právní základ | Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 15 milionů DKK |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 10. 6. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2009 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling |
| Bredgade 40 |
| DK-1260 København K |

Podpora č.

XS 206/08

Členský stát

Dánsko

Region

—

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Forskningskupon

Právní základ

Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 15 milionů DKK

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

10. 6. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2009

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Bredgade 40

DK-1260 København K

---

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/17

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 253/06)

| Podpora č. | XT 85/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Region | Vlaams Gewest |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | NV Bekaert |
| Právní základ | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Název opatření | Ad hoc |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 0,81 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 12. 2007 |
| Délka trvání programu | 30. 11. 2009 |
| Cíl | Specifické vzdělávání |
| Hospodářská odvětví | Tažení ocelového drátu za studena |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Podpora č.

XT 85/08

Členský stát

Belgie

Region

Vlaams Gewest

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

NV Bekaert

Právní základ

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Název opatření

Ad hoc

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 0,81 milionu EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Datum uskutečnění

1. 12. 2007

Délka trvání programu

30. 11. 2009

Cíl

Specifické vzdělávání

Hospodářská odvětví

Tažení ocelového drátu za studena

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Podpora č. | XT 86/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Region | Vlaams Gewest |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | NV Ford-Werke GMBH |
| Právní základ | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Název opatření | Ad hoc |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 0,78 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení |
| Datum uskutečnění | 12. 3. 2007 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2007 |
| Cíl | Specifické vzdělávání |
| Hospodářská odvětví | Výroba motorových vozidel |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Podpora č.

XT 86/08

Členský stát

Belgie

Region

Vlaams Gewest

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

NV Ford-Werke GMBH

Právní základ

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Název opatření

Ad hoc

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 0,78 milionu EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Datum uskutečnění

12. 3. 2007

Délka trvání programu

31. 12. 2007

Cíl

Specifické vzdělávání

Hospodářská odvětví

Výroba motorových vozidel

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Podpora č. | XT 94/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Navarra |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011 |
| Právní základ | Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)
  http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,09 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení |
| Datum uskutečnění | 3. 7. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 10. 2011 |
| Cíl | Specifické vzdělávání |
| Hospodářská odvětví | Ostatní služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra |
| Parque Tomás Caballero, no 1 |
| Edificio «Fuerte del Príncipe II» |
| E-31005 Pamplona |

Podpora č.

XT 94/08

Členský stát

Španělsko

Region

Navarra

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011

Právní základ

Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)

http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,09 milionu EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Datum uskutečnění

3. 7. 2008

Délka trvání programu

31. 10. 2011

Cíl

Specifické vzdělávání

Hospodářská odvětví

Ostatní služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra

Parque Tomás Caballero, no 1

Edificio «Fuerte del Príncipe II»

E-31005 Pamplona

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/19

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – EACEA/30/08

Akce 4.6 – Partnerství – Program „Mládež v akci“

(2008/C 253/07)

1.   CÍLE A PRIORITY

V rámci akce 4.6 programu Mládež v akci podporuje Evropská komise prostřednictvím Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast projekty předkládané v partnerství s regionálními či veřejnými subjekty nebo se subjekty aktivními na evropské úrovni v oblasti mládeže.

Zatímco ostatní části programu směřují k poskytnutí velikého množství grantů malým projektům výměny mladých lidí, iniciativ mladých lidí nebo vzdělávání a vytváření sítí osob pracujících v oblasti mládeže, tato výzva si klade za cíl umožnit, aby byly takovéto malé projekty kombinovány ve strukturované celky a tyto navrhovány veřejnými subjekty nebo subjekty na evropské úrovni. Nabízí tak možnost, aby takovýto příjemce dodal své činnosti na podporu mládeže evropský rozměr a viditelnost a/nebo podporoval společně s Evropskou unií projekty zaměřené na mládež, které jsou realizovány třetími stranami (např. mládežnickými asociacemi se sídlem v regionu příjemce). Takto kombinované projekty totiž mohou být realizovány buď přímo příjemcem grantu, anebo jiným subjektem, kterého finančně podpoří společně příjemce a Evropská unie. Tento přístup se tak stává součástí postupu založeného na partnerství, jehož cílem je zajistit pro činnosti na podporu mládeže co největší multiplikační efekt.

Cílem předkládané výzvy je podpora partnerství přispívajících k rozvoji strategií a programů koordinovaných činností evropského rozměru zaměřených na mládež.

Projekty podpořené v rámci této výzvy budou konkrétně spočívat v programech aktivit:

| — | kombinujících jednu nebo více činností akcí 1.1, 1.2. a/nebo 4.3 (mimo vytváření sítí) programu Mládež v akci, |
| --- | --- |

—

kombinujících jednu nebo více činností akcí 1.1, 1.2. a/nebo 4.3 (mimo vytváření sítí) programu Mládež v akci,

| — | navržených subjektem, který je způsobilým žadatelem a který se bude projektu účastnit jedním z následujících dvou způsobů (přičemž jeden vylučuje druhý):







  a) | buď je program aktivit přímo realizován samotným žadatelským subjektem (způsob A); |
| --- | --- | --- |

—

navržených subjektem, který je způsobilým žadatelem a který se bude projektu účastnit jedním z následujících dvou způsobů (přičemž jeden vylučuje druhý):

a)

buď je program aktivit přímo realizován samotným žadatelským subjektem (způsob A);

| b) | nebo žadatelský subjekt (koordinátor) zajišťuje koordinaci realizace programu aktivit, kterou budou ve skutečnosti provádět jiné subjekty (partneři), kteří splňují kritéria způsobilosti týkající se činností akcí programu Mládež v akci (způsob B). V takovémto případě budou partnerské subjekty uvedeny již při předložení návrhu. |
| --- | --- |

b)

nebo žadatelský subjekt (koordinátor) zajišťuje koordinaci realizace programu aktivit, kterou budou ve skutečnosti provádět jiné subjekty (partneři), kteří splňují kritéria způsobilosti týkající se činností akcí programu Mládež v akci (způsob B). V takovémto případě budou partnerské subjekty uvedeny již při předložení návrhu.

2.   ZPŮSOBILÍ ŽADATELÉ

Návrhy musí předložit místní či regionální veřejné subjekty nebo subjekty aktivní na evropské úrovni v oblasti mládeže (ENGO), které mají členské organizace nejméně v osmi zemích programu Mládež v akci.

Způsobilé jsou pouze přihlášky žadatelů, kteří jsou právnickými osobami, jsou usazeni v jedné ze zemí programu Mládež v akci a při předložení návrhu existují nejméně jeden rok. Zeměmi programu jsou:

| — | členské státy Evropské unie: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko, |
| --- | --- |

—

členské státy Evropské unie: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko,

| — | členské státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko, |
| --- | --- |

—

členské státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko,

| — | kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi Turecko.

3.   ZPŮSOBILÉ ČINNOSTI

Způsobilé činnosti, kterých se mohou týkat programy aktivit, jsou následující:

| 1) | Výměny mládeže – spadající pod akci 1.1 programu Mládež v akci (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1). |
| --- | --- |

1)

Výměny mládeže – spadající pod akci 1.1 programu Mládež v akci (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1).

| 2) | Iniciativy mládeže – spadající pod akci 1.2 programu Mládež v akci (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1). |
| --- | --- |

2)

Iniciativy mládeže – spadající pod akci 1.2 programu Mládež v akci (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1).

| 3) | Činnosti, kterých se týká akce 4.3 programu Mládež v akci vyjma činností spočívajících ve vytváření sítí (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1). |
| --- | --- |

3)

Činnosti, kterých se týká akce 4.3 programu Mládež v akci vyjma činností spočívajících ve vytváření sítí (podrobnosti kritérií způsobilosti a pravidla financování jsou uvedena v příloze 1).

Žádná jiná činnost není způsobilá.

Programy musí být bezpodmínečně zahájeny mezi 1. dubnem 2009 a 1. zářím 2009.

Programy aktivit mohou být rozloženy do dvou let (24 měsíců).

4.   KRITÉRIA PRO PŘIDĚLENÍ GRANTU

Kvalita projektu bude posuzována podle následujících kritérií:

| A. | Všeobecná kvalita programu aktivit a jeho koordinace, která bude posouzena podle:






  a) | přiměřenosti k cílům programu Mládež v akci a této výzvy k předkládání návrhů; |
| --- | --- | --- |

A.

Všeobecná kvalita programu aktivit a jeho koordinace, která bude posouzena podle:

a)

přiměřenosti k cílům programu Mládež v akci a této výzvy k předkládání návrhů;

| b) | kvality koncepce programu aktivit a zejména jeho plánování; |
| --- | --- |

b)

kvality koncepce programu aktivit a zejména jeho plánování;

| c) | dosahu programu aktivit (toto kritérium zahrnuje multiplikační efekt programu, trvale udržitelný dopad programu na významný počet mladých lidí, viditelnost programu a zhodnocení a využití výsledků programu); |
| --- | --- |

c)

dosahu programu aktivit (toto kritérium zahrnuje multiplikační efekt programu, trvale udržitelný dopad programu na významný počet mladých lidí, viditelnost programu a zhodnocení a využití výsledků programu);

| d) | počtu mladých lidí a animátorů mládeže přímo zapojených do realizace programu aktivit. |
| --- | --- |

d)

počtu mladých lidí a animátorů mládeže přímo zapojených do realizace programu aktivit.

Všechna výše uvedená kritéria (bod A) budou mít při posuzování stejnou důležitost

| B. | Kvalita každé aktivity začleněné do programu aktivit, která bude posouzena podle:






  a) | všech kritérií pro přidělování grantu vztahujících se k této aktivitě (kvalita navrhovaného projektu a metod, profil účastníků a nositelů projektů), jakož i podle jejich důležitosti vztahující se k účelům posuzování, jak je podrobně uvedeno v Příloze I. |
| --- | --- | --- |

B.

Kvalita každé aktivity začleněné do programu aktivit, která bude posouzena podle:

a)

všech kritérií pro přidělování grantu vztahujících se k této aktivitě (kvalita navrhovaného projektu a metod, profil účastníků a nositelů projektů), jakož i podle jejich důležitosti vztahující se k účelům posuzování, jak je podrobně uvedeno v Příloze I.

Obě kategorie kritérií budou mít při posuzování stejnou důležitost.

5.   ROZPOČET

Celkový rozpočet vyčleněný na spolufinancování programů v rámci této výzvy se odhaduje přibližně na 750 000 EUR.

Výše grantu poskytnutého každému projektu nepřesáhne 100 000 EUR.

Příjemce se bude v rámci partnerství podílet na spolufinancování s Evropskou komisí.

Agentura si vyhrazuje možnost nepřidělit veškeré dostupné finanční prostředky.

6.   TERMÍN PODÁNÍ ŽÁDOSTÍ

Žádosti musí být odeslány Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast („agentuře“) nejpozději dne 1. prosince 2008, a to na následující adresu:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme «Jeunesse en action» |
| Appel à propositions EACEA/30/08 |
| BOUR 01/001 |
| Avenue du Bourget, 1 |
| B-1140 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme «Jeunesse en action»

Appel à propositions EACEA/30/08

BOUR 01/001

Avenue du Bourget, 1

B-1140 Bruxelles

Budou přijaty pouze žádosti předložené na předepsaném formuláři, řádně vyplněné, datované a podepsané osobou oprávněnou právně zavázat žadatelský subjekt.

Žádosti doručené faxem nebo elektronickou poštou nebudou přijaty.

7.   DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE

Podrobné pokyny žadatelům, jakož i formuláře pro podání žádosti, jsou k dispozici na následující internetové adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/action46/index_en.htm

Žádosti musí být bezpodmínečně předloženy na stanoveném formuláři a obsahovat veškeré požadované přílohy a informace.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/22

---

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti určitých antidumpingových opatření

(2008/C 253/08)

| 1. | Podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/1996 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), Komise oznamuje, že pokud nebude zahájen přezkum v souladu s následujícím postupem, pozbudou níže uvedená antidumpingová opatření platnost dnem uvedeným v tabulce níže. |
| --- | --- |

1.

Podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/1996 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), Komise oznamuje, že pokud nebude zahájen přezkum v souladu s následujícím postupem, pozbudou níže uvedená antidumpingová opatření platnost dnem uvedeným v tabulce níže.

2.   Postup

Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum. Tato žádost musí obsahovat dostatečné důkazy, že pozbytí platnosti těchto opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakování dumpingu a újmy.

Pokud by se Komise rozhodla dotyčná opatření přezkoumat, bude poté dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost podat další důkazy, protidůkazy nebo připomínky k otázkám uvedeným v žádosti o přezkum.

3.   Lhůta

Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum z výše uvedených důvodů tak, aby byla doručena Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79 4/23, B-1049 Brussels (2), kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem, které je uvedeno v tabulce níže.

| 4. | Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96.









  Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cyklamát sodný | Čínská lidová republika
  Indonésie | Antidumpingové clo | Nařízení Rady (ES) č. 435/2004 (Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 1) | 12. 3. 2009 |

4.

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96.

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti

Cyklamát sodný

Čínská lidová republika

Indonésie

Antidumpingové clo

Nařízení Rady (ES) č. 435/2004 (Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 1)

12. 3. 2009

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Fax: (32-2) 295 65 05.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/23

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora C 27/08 (ex N 426/05) – Německo – EverQ (bonus pro malé a střední podniky)

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 253/09)

Dopisem ze dne 17. června 2008 zveřejněným v závazném jazykovém znění uvedeném na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Německu. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POPIS OPATŘENÍ A INVESTIČNÍHO PROJEKTU

Příjemcem oznámené podpory je společnost EverQ GmbH (dále jen„EverQ“). EverQ je společný podnik založený v prosinci roku 2004 společností Evergreen Solar Inc. (s podílem 75,1 %) a společností Q-Cells AG (s podílem 24,9 %). Podnik Evergreen vyrábí solární moduly a je vlastníkem patentu na technologii String-Ribbon. Podnik Q-Cells je druhým největším výrobcem solárních článků na světě. V listopadu 2005 se k těmto dvěma společnostem připojil podnik Renewable Energy Corporation, největší světový výrobce křemíkových materiálů pro fotovoltaický průmysl, který prostřednictvím svých dceřiných společností vyrábí křemíkové podložky, solární články a moduly, a počínaje prosincem roku 2006 vlastní každý ze tří uvedených společníků v podniku EverQ podíl 33,3 %.

Ve věci N 426/05 (1) Komise dne 7. června 2006 schválila (s odkazem na dokument K(2006) 2092 v konečném znění) podporu ve formě bonusu pro malé a střední podniky společnosti EverQ GmbH. Cílem daného projektu je podpora regionálního rozvoje. Účelem projektu bylo zřídit nový závod (EverQ1) na výrobu solárních modulů na základě technologie String-Ribbon. Nový podnik byl prvním výrobním závodem společnosti EverQ. Výstavba byla zahájena v prosinci 2004. Továrna měla mít nominální výrobní kapacitu maximálně 30 megawatt a zahájit provoz do 31. prosince 2007.

Během vyšetřování, které se týkalo jiného oznámeného opatření podpory pro společnost EverQ (N 864/06), Komise odhalila důkazy, že vlastnictví a finanční struktura společnosti EverQ zřejmě byly manipulovány s cílem zajistit způsobilost společnosti pro získání bonusu pro malé a střední podniky. Komise v okamžiku, kdy přijímala rozhodnutí o bonusu pro malé a střední podniky určenému společnosti EverQ, o těchto informacích nevěděla.

Nové informace se týkají první rámcové dohody o společném podniku mezi společnostmi Evergreen a Q-Cells ohledně projektu EverQ1, které ukazují, že partneři ve společném podniku [...] (2) drželi podíl společnosti Q-Cells pod hranicí 25 % (24,9 %), aby maximalizovali přípustnou částku státní podpory (včetně bonusu malým a středním podnikům).

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY

Společnost EverQ získala na projekt EverQ1 regionální investiční podporu ve výši 28 471 100 EUR, včetně 15 % bonusu pro malé a střední podniky. Bonus malým a středním podnikům byl poskytnut dodatečně nad obvyklou maximální přípustnou míru podpory podle pokynů k regionální podpoře. Malé a střední podniky koneckonců zasluhují vyšší částky podpory, aby se vyrovnalo znevýhodnění plynoucí z jejich velikosti.

Podle článku 4 přílohy k doporučení Komise ze dne 6. května 2003 týkající se definice mikropodniků, malých a středních podniků (dále jen „doporučení MSP“) (3) jsou údaji použitými při výpočtu počtu zaměstnanců a finančních hodnot pro určení, zda je příjemce podpory MSP, údaje týkající se posledního schváleného účetního období a vypočtené za období jednoho roku.

Omezením podílu společnosti Q-Cells na 24,9 %, tedy pod 25 %, nebyly její počet zaměstnanců a finanční stropy zahrnuty do počtu zaměstnanců či finančního stropu společnosti EverQ (4). Na základě toho Komise schválila bonus MSP pro společnost EverQ1 a dospěla k závěru, že důkazy předložené německými orgány prokázaly, že příjemce v okamžiku oznámení splňoval definici malého a středního podniku a že podpora včetně bonusu MSP byla nezbytná pro zajištění financování celé investice.

V tomto případě má Komise pochybnosti, že se vlastníci podílů společnosti EverQ [...] snažili vyhnout stanoveným stropům, aby definici malých a středních podniků obešli a získali tak v rámci podpory vyšší částky, ačkoliv se nepotýkají s typickým znevýhodněním malých a středních podniků.

V souladu s článkem 9 procesního nařízení se Komise rozhodla zahájit řízení s cílem získat připomínky zúčastněných stran dříve, než se rozhodne, zda zruší původní rozhodnutí o schválení bonusu malým a středním podnikům.

ZNĚNÍ DOPISU

„Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der genannten Beihilfemaßnahme gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (5) entschieden hat, wegen der genannten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt). |
| --- | --- |

(1)

In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt).

| (2) | Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(2)

Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (3) | Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

2.1.   Das Vorhaben

| (4) | Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte.

| (5) | Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand. |
| --- | --- |

(5)

Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand.

| (6) | Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf. |
| --- | --- |

(6)

Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf.

2.2.   Der Beihilfeempfänger

| (7) | Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen. |
| --- | --- |

(7)

Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen.

| (8) | Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her. |
| --- | --- |

(8)

Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her.

| (9) | Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ. |
| --- | --- |

(9)

Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ.

| (10) | Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ: |
| --- | --- |

(10)

Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ:

Image

2.3.   Die Investitionskosten und die Finanzierung des Vorhabens

| (11) | Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.
  Tabelle I
  Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)






  Investitionskategorie | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] (13) |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Werkzeuge | [...] |
| Investitionskosten insgesamt | 65 699 302 |
| Beihilfefähige Kosten insgesamt | 60 873 300 |

(11)

Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.

Tabelle I

Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)

Investitionskategorie

Betrag (in EUR)

Grundstück

[...] (13)

Gebäude

[...]

Maschinen/Werkzeuge

[...]

Investitionskosten insgesamt

65 699 302

Beihilfefähige Kosten insgesamt

60 873 300

| (12) | Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.
  Tabelle II
  Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)






  Finanzierungsmittel | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss | 14 142 000 |
| Zulage gemäß InvZulG | 14 329 100 |
| Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert) | 8 000 000 |
| Darlehen der Muttergesellschaften | [...] |
| Insgesamt | 65 699 302 |

(12)

Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.

Tabelle II

Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)

Finanzierungsmittel

Betrag (in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss

14 142 000

Zulage gemäß InvZulG

14 329 100

Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert)

8 000 000

Darlehen der Muttergesellschaften

[...]

Insgesamt

65 699 302

2.4.   Die neuen Informationen

| (13) | Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen. |
| --- | --- |

(13)

Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen.

2.5.   Anwendbare Verfahrensvorschriften

| (14) | In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘. |
| --- | --- |

(14)

In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘.

2.6.   Stellungnahme Deutschlands

| (15) | Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken. |
| --- | --- |

(15)

Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken.

| (16) | Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten. |
| --- | --- |

(16)

Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten.

| (17) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln. |
| --- | --- |

(17)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln.

| (18) | Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde. |
| --- | --- |

(18)

Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde.

| (19) | Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1. |
| --- | --- |

(19)

Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1.

| (20) | Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht. |
| --- | --- |

(20)

Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht.

| (21) | Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen. |
| --- | --- |

(21)

Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen.

| (22) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:






  — | der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden, |
| --- | --- | --- |

(22)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:

—

der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden,

| — | der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können, |
| --- | --- |

—

der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können,

| — | die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können. |
| --- | --- |

—

die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können.

| (23) | Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt. |
| --- | --- |

(23)

Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt.

3.   WÜRDIGUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

| (24) | Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren. |
| --- | --- |

(24)

Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren.

3.1.   Allgemeine Erwägungen

| (25) | Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe. |
| --- | --- |

(25)

Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe.

| (26) | Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18). |
| --- | --- |

(26)

Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18).

| (27) | Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten. |
| --- | --- |

(27)

Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten.

| (28) | Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen. |
| --- | --- |

(28)

Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen.

| (29) | Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war. |
| --- | --- |

(29)

Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war.

| (30) | Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist. |
| --- | --- |

(30)

Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist.

3.2.   Anwendung der KMU-Definition auf EverQ unter Berücksichtigung der neuen Informationen über den Beihilfeempfänger

| (31) | EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können. |
| --- | --- |

(31)

EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können.

| (32) | In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(32)

In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung.

| (33) | Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen und |
| --- | --- | --- |

(33)

Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen und

| — | die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder |
| --- | --- |

—

die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder

| — | deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (34) | Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet. |
| --- | --- |

(34)

Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet.

| (35) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein.

| (36) | Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind. |
| --- | --- |

(36)

Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind.

| (37) | Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen. |
| --- | --- |

(37)

Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen.

| (38) | Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte. |
| --- | --- |

(38)

Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte.

| (39) | Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...]. |
| --- | --- |

(39)

Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...].

| (40) | Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(40)

Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (41) | In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist. |
| --- | --- |

(41)

In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist.

| (42) | Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24). |
| --- | --- |

(42)

Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24).

| (43) | Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. |
| --- | --- |

(43)

Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam.

| (44) | Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(44)

Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

3.3.   Schlussfolgerung

| (45) | Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen. |
| --- | --- |

(45)

Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen.

| (46) | Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird. |
| --- | --- |

(46)

Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird.

| (47) | Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss. |
| --- | --- |

(47)

Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss.

| (48) | Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(48)

Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (49) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(49)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (50) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

(50)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  Úř. věst. C 270, 7.11.2006, s. 2.

1

(2)  Podléhá profesnímu tajemství.

2

(3)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Pokud by tam byly zahrnuty, společnost EverQ by zřejmě nesplňovala kritéria MSP.

4

(5)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend ‚Verfahrensverordnung‘ genannt.

5

(6)  ABl. C 270 vom 7.11.2006, S. 2.

6

(7)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2).

8

(9)  Entscheidung der Kommission vom 19. Januar 2005 (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 3).

9

(10)  Staatliche Beihilfe N 641/02 — Deutschland — Fördergebietskarte für Deutschland (2004-2006).

10

(11)  Bei der String-Ribbon-Technologie handelt es sich um ein kontinuierliches Verfahren, bei dem lange Drähte von Spulen abgewickelt und durch flüssiges Silizium geführt werden, wobei sie ein langes Siliziumband (‚Ribbon‘) aus dem Schmelzbad ziehen. Das Band wird in regelmäßigen Abschnitten entnommen und in kleinere Einheiten (Solarwafer) zerschnitten. Die Wafer werden dann gereinigt und durch weitere Fertigungsschritte (POCl3-Diffusion, Nassätzung, SiN-Antireflexbeschichtung, Metallisierung und Konditionierung) zu Solarzellen verarbeitet. Beim letzten Fertigungsschritt werden die Zellen zu Solarmodulen (Panelen) zusammengesetzt.

11

3

(12)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Diese Einheit ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

12

(13)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

13

(14)  Quelle: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

14

(15)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

15

(16)  Die Kommission bestätigte in ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 457/04 vom 2. März 2005 (ABl. C 131 vom 28.5.2005, S. 10) den KMU-Status von Q-Cells.

16

(17)  Vor der Gründung des Joint Venture hatte sich Evergreen 10 Jahre lang mit der Entwicklung der String-Ribbon-Technologie befasst, dafür rund [...] USD investiert und [...]. Damals verfügte das Unternehmen weder über die erforderlichen Finanzmitteln, um seine Produkte in großem Umfang kommerzialisieren zu können, noch über die erforderliche Erfahrung für den Bau der benötigten Fabrik.

17

(18)  Rechtssache C-91/01, Urteil vom 29. April 2002, Italien/Kommission.

18

(19)  ABl. L 107 vom 30.4.1996, S. 4.

19

(20)  Der in der Anmeldung angegebene gesamte Beihilfebetrag in Höhe von 27,5 Mio. EUR (Regionalbeihilfe zuzüglich KMU-Aufschlag) stützte sich auf den GA-Beihilfeentscheid der Investitionsbank Sachsen-Anhalt vom 21. April 2005. Mit Schreiben vom 15. April 2008 setzten die deutschen Behörden die Kommission davon in Kenntnis, dass dieser Bescheid am 3. Dezember 2007 geändert wurde. Die ursprünglich angemeldeten Investitionsgesamtkosten in Höhe von 61 328 300 EUR erhöhten sich letztlich auf 65 699 302 EUR, während sich die beihilfefähigen Kosten unverändert auf 60 873 300 EUR beliefen.

20

(21)  Da die Kommission von Deutschland davon in Kenntnis gesetzt wurde, dass sich die Finanzstruktur von EverQ während des Anmeldeverfahrens (d. h. nach dem Zeitpunkt der Anmeldung und vor dem Zeitpunkt, zu dem die Entscheidung erlassen wurde) änderte, berücksichtigte die Kommission in ihrer Entscheidung auch die später in diesem Zeitraum erfolgten Änderungen der Finanzstruktur.

21

(22)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/Kommission, Slg. 3808.

22

(23)  Würden sie einbezogen, könnte EverQ nicht als KMU betrachtet werden.

23

(24)  ‚JVCo‘ steht für EverQ, ‚Q‘ steht für Q-Cells und ‚E‘ für Evergreen.

24

---

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/31

---

STÁTNÍ PODPORA – ŠVÉDSKO

Státní podpora C 33/08 (ex N 732/07) – Podpora velké výše na výzkum a vývoj pro společnost Volvo Aero – GEnx

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 253/10)

Dopisem ze dne 16. července 2008 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují za tímto shrnutím, sdělila Komise Švédsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření/podpory.

Zúčastněné strany mohou Evropské komisi zaslat své připomínky k dané podpoře, ohledně níž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Švédsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

V listopadu 2007 oznámilo Švédsko svůj úmysl poskytnout půjčku společnosti Volvo Aero Corporation, dceřiné společnosti skupiny Volvo Group, na její účast v projektu GEnx. V dopisech ze dne 28. ledna 2008 a 21. dubna 2008 Komise požádala o doplňující informace. Švédsko dané informace poskytlo prostřednictvím dopisů ze dne 18. března 2008, 2. června 2008 a 19. června 2008.

POPIS OPATŘENÍ, VŮČI KTERÉMU KOMISE ZAHAJUJE ŘÍZENÍ

Vnitrostátním právním základem je rozhodnutí švédské vlády ze dne 14. června 2007, kterým se ukládá švédskému úřadu pro státní dluh, aby uzavřel dohodu o půjčce se společností Volvo Aero Corporation.

V rámci daného projektu má společnost Volvo Aero vyvinout některé komponenty motoru GEnx, jenž byl vyvinut společností General Electric (dále jen „GE“) ve dvou různých variantách, z nichž jedna je určena pro Boeing 787 a druhá pro Boeing 747-800. Před zahájením projektu požádala společnost Volvo Aero o podporu dopisem adresovaným švédské vládě ze dne 7. prosince 2004.

Švédsko má v úmyslu poskytnout společnosti Volvo Aero vratnou zálohu ve výši 362 milionů SEK (přibližně 39 milionů EUR), což by představovalo 40 % způsobilých nákladů. Vracení této zálohy je určeno na základě zisku, který bude společnosti Volvo Aero z daného projektu plynout (tj. na základě plateb, které společnosti Volvo Aero odvede společnost GE). Odhad, který švédské orgány použily, je 23 miliard SEK a vychází z počtu 4 937 motorů do roku 2028.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ/PODPORY

Švédsko oznámilo dané opatření, které spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise posoudila slučitelnost podpory podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1).

Komise má ohledně posuzované podpory několik pochybností.

Za prvé má Komise pochybnosti, jde-li v tomto případě o selhání trhu. Komise pochybuje o finanční nezávislosti společnosti Volvo Aero na její mateřské společnosti, která je podle všeho schopna zajistit její peněžní tok a která by zřejmě neměla omezený přístup k finančním trhům. Kromě toho se zdá, že politikou této mateřské společnosti je vybízet své dceřiné společnosti k tomu, aby vyhledávaly možnost financování EU či státem, aniž by zvážily, zda budou dané investice vynaloženy skutečně kvůli selhání trhu.

Za druhé má Komise pochybnosti, pokud jde o motivační účinek dané podpory, a to zejména o jeho nezbytnosti. O udělení podpory vláda rozhodla nejdříve až v červnu 2007. V tomto okamžiku byl daný projekt již téměř u konce, alespoň v případě motoru GEnx pro Boeing 787. Ústní rozprava, která proběhla mezi vládou a uvedenou společností, nemůže nahradit formální postup pro udělování podpor. Je třeba posoudit, jaký význam zde má načasování tohoto formálního rozhodnutí. Zatímco rámec pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací výslovně neuvádí, kdy musí být rozhodnutí vlády přijato, a zcela jasně umožňuje zahájení projektu ještě před tímto rozhodnutím, lze jen stěží připustit, že žádná taková lhůta pro rozhodnutí vlády neexistuje.

Připustíme-li, že by žádná lhůta neexistovala, mohla by vláda rozhodnout o udělení podpory projektu v okamžiku, kdy by byl daný projekt téměř dokončen, nebo v krajním případě dokonce až po jeho dokončení. V takovém případě je nicméně jasné, že toto rozhodnutí o podpoře nemohlo mít pro společnost žádný motivační účinek, jelikož u dokončeného projektu by nebylo možno s pomocí podpory významně změnit ani jeho působnost, ani jeho rozsah. Jediným účinkem podpory by potom bylo snížení nákladů společnosti (tj. provozní podpora). Na nárůst aktivit v oblasti výzkumu a vývoje ani na samotný projekt by neměla žádný vliv.

Má-li Komise v tomto ohledu učinit závěr, zdá se, že pokud by rozhodnutí vlády o udělení podpory mělo mít motivační účinek, mělo by být učiněno v dostatečně raném stádiu realizace projektu, aby bylo možno zajistit, že tato podpora bude mít na podnik, který daný projekt uskutečňuje, skutečně pozitivní vliv.

Za třetí má Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti dané podpory, zejména pokud jde o použitý nástroj, v důsledku kterého by vláda nesla devizová rizika daného projektu.

Konečně se Komise rovněž domnívá, že v této fázi je dopad podpory na hospodářskou soutěž omezený, a to vzhledem k tomu, že příjemce má jen velmi malý podíl na trhu. Komise je nicméně připravena posoudit jakékoli skutečnosti, které soutěžitelé či třetí strany v průběhu řízení v daném ohledu předloží.

ZNĚNÍ DOPISU

„Kommissionen önskar underrätta Er om att den har besluta inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i ovannämnda ärende av de skäl som anges nedan.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008. |
| --- | --- |

(1)

De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008.

| (2) | Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008.

| (3) | De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(3)

De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Rättslig grund

| (4) | De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1). |
| --- | --- |

(4)

De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1).

2.2   Stödmottagaren

| (5) | Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda.

| (6) | Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR). |
| --- | --- |

(6)

Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR).

2.3   Projektet

| (7) | Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800.

| (8) | GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(8)

GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna.

| (9) | Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %.

| (10) | Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800. |
| --- | --- |

(10)

Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800.

| (11) | De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:






  — | Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn, |
| --- | --- | --- |

(11)

De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:

—

Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn,

| — | Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn, |
| --- | --- |

—

Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn,

| — | Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn, |
| --- | --- |

—

Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn,

| — | Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter, |
| --- | --- |

—

Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter,

| — | High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern. |
| --- | --- |

—

High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern.

| (12) | GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt. |
| --- | --- |

(12)

GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt.

| (13) | Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...]. |
| --- | --- |

(13)

Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...].

| (14) | Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...]. |
| --- | --- |

(14)

Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...].

| (15) | Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...]. |
| --- | --- |

(15)

Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...].

2.4   FoU-kategorier och stödberättigande kostnader

| (16) | De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.
  Tabell 1
  Totala stödberättigande kostnader








  Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | 357 | 570 | 927 |

(16)

De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.

Tabell 1

Totala stödberättigande kostnader

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

357

570

927

Tabell 2

Stödberättigande kostnader för GEnx för B787

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

Tabell 3

Stödberättigande kostnader för GEnx för B747-8

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

2.5   Tillämpningsdatum och beslut

| (17) | Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7). |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7).

| (18) | Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet. |
| --- | --- |

(18)

Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet.

| (19) | På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007. |
| --- | --- |

(19)

På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007.

| (20) | Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines). |
| --- | --- |

(20)

Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines).

| (21) | Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen.

2.6   Stödinstrumentet

| (22) | De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(22)

De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| (23) | Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...]. |
| --- | --- |

(23)

Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...].

| (24) | Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028. |
| --- | --- |

(24)

Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028.

| (25) | Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn. |
| --- | --- |

(25)

Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn.

| (26) | När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(26)

När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007). |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007).

3.   BEDÖMNING

3.1   Förekomst av stöd

| (28) | Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

| (29) | De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul). |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul).

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (30) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna).

3.3.1   Marknadsmisslyckande

| (31) | För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat. |
| --- | --- |

(31)

För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat.

| (32) | De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna.

| (33) | Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning. |
| --- | --- |

(33)

Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning.

| (34) | Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet.

| (35) | Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån. |
| --- | --- |

(35)

Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån.

| (36) | Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...]. |
| --- | --- |

(36)

Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...].

| (37) | Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...]. |
| --- | --- |

(37)

Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...].

| (38) | De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...]. |
| --- | --- |

(38)

De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...].

| (39) | För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt. |
| --- | --- |

(39)

För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt.

| (40) | För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn.

| (41) | För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...]. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...].

| (42) | På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet.

3.3.2   Stimulanseffekt

| (43) | Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12). |
| --- | --- |

(43)

Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12).

| (44) | I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande. |
| --- | --- |

(44)

I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande.

| (45) | När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13).

| (46) | Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

(46)

Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes.

| (47) | I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...]. |
| --- | --- |

(47)

I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...].

| (48) | Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(48)

Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet.

| (49) | Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14). |
| --- | --- |

(49)

Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14).

| (50) | De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15). |
| --- | --- |

(50)

De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15).

| (51) | Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007.

| (52) | De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007. |
| --- | --- |

(52)

De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007.

| (53) | Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut. |
| --- | --- |

(53)

Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut.

| (54) | I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

(54)

I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

| (55) | Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet. |
| --- | --- |

(55)

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

| (56) | På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid. |
| --- | --- |

(56)

På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid.

| (57) | Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero.

| (58) | De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd). |
| --- | --- |

(58)

De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd).

| (59) | För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17). |
| --- | --- |

(59)

För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17).

| (60) | Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:













  Miljoner svenska kronor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 beräkn. | 2010 beräkn. | 2012 beräkn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoU-investeringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:

Miljoner svenska kronor

2003

2004

2005

2006

2007

2008 beräkn.

2010 beräkn.

2012 beräkn.

FoU-investeringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...]. |
| --- | --- |

(61)

Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...].

| (62) | Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd.

| (63) | Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde. |
| --- | --- |

(63)

Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde.

| (64) | Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning. |
| --- | --- |

(64)

Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning.

| (65) | Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen. |
| --- | --- |

(65)

Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen.

| (66) | Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet. |
| --- | --- |

(66)

Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet.

| (67) | Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19). |
| --- | --- |

(67)

Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19).

| (68) | Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet.

| (69) | De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(69)

De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet.

| (70) | Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80. |
| --- | --- |

(70)

Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80.

3.3.3   Proportionalitet

| (71) | Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet. |
| --- | --- |

(71)

Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet.

3.3.3.1   Stödberättigande kostnader

| (72) | Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8.

| (73) | Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant. |
| --- | --- |

(73)

Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant.

| (74) | Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling.

| (75) | Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär.

3.3.3.2   Stödinstrument

| (76) | Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(76)

Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

| (77) | På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008).

| (78) | Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx. |
| --- | --- |

(78)

Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx.

| (79) | Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet.

| (81) | Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet.

3.3.4   Påverkan på konkurrensen

| (82) | När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer.

| (83) | För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...]. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...].

| (84) | Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR. |
| --- | --- |

(84)

Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR.

| (85) | De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader. |
| --- | --- |

(85)

De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader.

| (86) | Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen.

| (87) | Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(87)

Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer.

4.   TVIVEL

| (88) | Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga.

| (89) | För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(89)

För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

| (90) | För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört. |
| --- | --- |

(90)

För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört.

| (91) | För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(91)

För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

| (92) | Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet. |
| --- | --- |

(92)

Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

5.   SLUTSATS

| (93) | Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. |
| --- | --- |

(93)

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden.

| (94) | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| (95) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.“ |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.“

---

(1)  Den svenska regeringen har utnyttjat dessa medel i ett tidigare ärende rörande Volvo Aero, som anmäldes 2003 (ärende N 301/03) och som godkändes av kommissionen den 8 juni 2005 (se EUT C 138, 7.6.2005, s. 2).

1

(2)  NACE-kod: DM353 – Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster.

2

(3)  Uppgifterna om Volvokoncernen och Volvo Aero är tagna ur Volvokoncernens årsredovisning för 2007 på koncernens webbplats: www.volvo.com

3

(4)  Affärshemlighet.

4

(5)  Se det pressmeddelande som GE utfärdade samma dag och som finns på GE:s webbplats:

5

http://www.geaviation.com/engines/commercial/genx/index.html

(6)  I pressmeddelandet citeras chefen för Volvo Aero: ’Vi är mycket nöjda med testet, som kan ses som ett examensprov på vår förmåga att utveckla tekniska lösningar för lättviktsstrukturer till flygmotorer.’.

6

(7)  Därmed uppfyllde företaget ett av villkoren för stödets nödvändighet enligt andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

7

(8)  Som nämns i punkt 4 ovan hänvisar de svenska myndigheterna till denna instruktion som den rättsliga grunden för åtgärden.

8

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Se punkterna 1.3.2 och 7.3.1 i rambestämmelserna.

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärendena N 447/07 – Turbomeca (EUT C 94, 2008) och N 195/07 – Rolls-Royce Deutschland (EUT C 118, 2008).

11

(12)  Se punkt 1.3.4 i rambestämmelserna.

12

(13)  Se det andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

13

(14)  (...).

14

(15)  I de svenska myndigheternas skrivelse av den 29 maj 2008 till kommissionen.

15

(16)  EUT C 54, 2006, s. 13–45, särskilt punkt 38.

16

(17)  Volvo Aero har hand om den aerodynamiska utformningen av FHF och TRF.

17

(18)  Ändrad genom en skrivelse av den 30 juni 2008.

18

(19)  Se Boeings pressmeddelande (på bolagets webbplats

19

http://www.boeing.com/commercial/787family/news/2008/q2/080620b_nr.html), daterat den 20 juni 2008: ’Femtioåtta kunder världen över har beställt nästan 900 flygplan av modellen Boeing 787 sedan programmet inleddes i april 2004, vilket gör Dreamliner till det snabbast säljande nya trafikflygplanet någonsin.’.

(20)  På grundval av punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

20

(21)  Se t.ex. Turbomeca-ärendet, som nämns i fotnot 10.

21

---

4.10.2008

| 4.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 253/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---