# Euroopa Liidu C 286/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 286 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide10. november 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 286

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide10. november 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2008/C 286/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos asutuste vastustega | 1 |
| 2008/C 286/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) 2007. eelarveaastal rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega | 273 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2008/C 286/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos asutuste vastustega

1

2008/C 286/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) 2007. eelarveaastal rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega

273

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 286/03 | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 286/03

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 10.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/1

---

KONTROLLIKODA

Image

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 248 lõigetega 1 ja 4 ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1525/2007) artiklitega 129 ja 143 ning nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finatsmäärust) artiklitega 139 ja 156

võttis Euroopa Ühenduste Kontrollikoda 24. ja 25. septembri 2008. aasta istungitel vastu

AASTAARUANDED

2007. eelarveaasta kohta

Aruanded koos asutuste vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmist kinnitavatele ja teistele asutustele.

Kontrollikoja liikmed on:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, president, Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, Máire GEOGHEGAN-QUINN, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN.

---

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

(2008/C 286/01)

SISUKORD

Üldine sissejuhatus

| 1. peatükk | – | Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- | --- |

1. peatükk

–

Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

| 2. peatükk | – | Komisjoni sisekontrollisüsteem |
| --- | --- | --- |

2. peatükk

–

Komisjoni sisekontrollisüsteem

| 3. peatükk | – | Eelarve haldamine |
| --- | --- | --- |

3. peatükk

–

Eelarve haldamine

| 4. peatükk | – | Tulud |
| --- | --- | --- |

4. peatükk

–

Tulud

| 5. peatükk | – | Põllumajandus ja loodusvarad |
| --- | --- | --- |

5. peatükk

–

Põllumajandus ja loodusvarad

| 6. peatükk | – | Ühtekuuluvuspoliitika |
| --- | --- | --- |

6. peatükk

–

Ühtekuuluvuspoliitika

| 7. peatükk | – | Teadusuuringud, energeetika ja transport |
| --- | --- | --- |

7. peatükk

–

Teadusuuringud, energeetika ja transport

| 8. peatükk | – | Välisabi, arengukoostöö ja laienemine |
| --- | --- | --- |

8. peatükk

–

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

| 9. peatükk | – | Haridus ja kodakondsus |
| --- | --- | --- |

9. peatükk

–

Haridus ja kodakondsus

| 10. peatükk | – | Majandus- ja rahandusküsimused |
| --- | --- | --- |

10. peatükk

–

Majandus- ja rahandusküsimused

| 11. peatükk | – | Haldus- ja muud kulud |
| --- | --- | --- |

11. peatükk

–

Haldus- ja muud kulud

| I lisa | – | Finantsteave üldeelarve kohta |
| --- | --- | --- |

I lisa

–

Finantsteave üldeelarve kohta

| II iisa | – | Pärast viimast aastaaruannet kontrollikoja poolt vastu võetud eriaruannete loetelu |
| --- | --- | --- |

II iisa

–

Pärast viimast aastaaruannet kontrollikoja poolt vastu võetud eriaruannete loetelu

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on viia läbi ELi rahaliste vahendite audit. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Lisateavet kontrollikoja kohta on võimalik leida kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja õigusaktide ettepanekute kohta esitatud arvamustega on kättesaadavad kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on viia läbi ELi rahaliste vahendite audit. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Lisateavet kontrollikoja kohta on võimalik leida kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja õigusaktide ettepanekute kohta esitatud arvamustega on kättesaadavad kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Käesolev 2007. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 31. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kohta. Koos kontrollikoja aruandega on ära toodud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes. |
| --- | --- |

0.2.

Käesolev 2007. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 31. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kohta. Koos kontrollikoja aruandega on ära toodud komisjoni (või vajaduse korral muu ELi asutuse) vastused. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes.

| 0.3. | ELi üldeelarve määravad igal aastal kindlaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne on alus eelarve täitmise kinnitamise menetlusele, millega pannakse punkt iga-aastasele eelarveprotsessile. Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Ühenduste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

0.3.

ELi üldeelarve määravad igal aastal kindlaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne on alus eelarve täitmise kinnitamise menetlusele, millega pannakse punkt iga-aastasele eelarveprotsessile. Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Ühenduste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 0.4. | Aruande 1. peatükk sisaldab nimetatud kinnitavat avaldust ning seda toetavat täiendavat teavet. 2. peatükis käsitletakse komisjoni sisekontrollisüsteemi ja 3. peatükk hõlmab komisjonipoolset eelarve haldamist 2007. aastal. Ülejäänud peatükid alates neljandast kuni üheteistkümnendani käsitlevad eelarve tulusid ja erinevaid kululiike,mida vaadeldakse poliitikavaldkondade rühmade kaupa. |
| --- | --- |

0.4.

Aruande 1. peatükk sisaldab nimetatud kinnitavat avaldust ning seda toetavat täiendavat teavet. 2. peatükis käsitletakse komisjoni sisekontrollisüsteemi ja 3. peatükk hõlmab komisjonipoolset eelarve haldamist 2007. aastal. Ülejäänud peatükid alates neljandast kuni üheteistkümnendani käsitlevad eelarve tulusid ja erinevaid kululiike,mida vaadeldakse poliitikavaldkondade rühmade kaupa.

| 0.5. | 4.–11. peatükk sisaldab järgmiseid elemente:






  — | kinnitava avaldusega seonduva audititöö kokkuvõte ja analüüs, mis esitatakse erihinnangu vormis vastava eelarvevaldkonna kohta; |
| --- | --- | --- |

0.5.

4.–11. peatükk sisaldab järgmiseid elemente:

—

kinnitava avaldusega seonduva audititöö kokkuvõte ja analüüs, mis esitatakse erihinnangu vormis vastava eelarvevaldkonna kohta;

| — | varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud aruanded. |
| --- | --- |

—

varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud aruanded.

| 0.6. | Erihinnangud põhinevad tulude ja kulude peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel ning tehingute kontrollikojapoolse testimise tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks kinnitavale avaldusele. |
| --- | --- |

0.6.

Erihinnangud põhinevad tulude ja kulude peamiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel ning tehingute kontrollikojapoolse testimise tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks kinnitavale avaldusele.

| 0.7. | Lisaks tulusid ja kulusid käsitlevates peatükkides konkreetsete valdkondade kohta antud soovitustele esitab kontrollikoda mitmeid valdkondi hõlmavaid üldisemaid soovitusi punktides 1.52–1.54, 2.41, 2.42, 3.29, 3.32 ja 3.33.
  ELi eelarve praeguses, komisjoni poolt 2007. aastal käivitatud kontrollis osaleb kontrollikoda laiaulatuslikuma lähenemisviisi abil. Sellega seoses märgib kontrollikoda, et kontroll peaks käsitlema nii ELi eelarveliste tehingute kvaliteeti – seaduslikkust, korrektsust ja kulutustele vastavat tulu – kui ka kuluprioriteete ja erapooletust. Lisaks sellele kontrollikoda:






  — | tunnustab komisjoni seisukohta, et ELi kulutused peavad kajastama hinnangut, mille kohaselt tehtud kulutused toovad liidule lisandväärtust, ning kutsub üles seda kriteeriumi täpsemini sõnastama; |
| --- | --- | --- |

0.7.

Lisaks tulusid ja kulusid käsitlevates peatükkides konkreetsete valdkondade kohta antud soovitustele esitab kontrollikoda mitmeid valdkondi hõlmavaid üldisemaid soovitusi punktides 1.52–1.54, 2.41, 2.42, 3.29, 3.32 ja 3.33.

ELi eelarve praeguses, komisjoni poolt 2007. aastal käivitatud kontrollis osaleb kontrollikoda laiaulatuslikuma lähenemisviisi abil. Sellega seoses märgib kontrollikoda, et kontroll peaks käsitlema nii ELi eelarveliste tehingute kvaliteeti – seaduslikkust, korrektsust ja kulutustele vastavat tulu – kui ka kuluprioriteete ja erapooletust. Lisaks sellele kontrollikoda:

—

tunnustab komisjoni seisukohta, et ELi kulutused peavad kajastama hinnangut, mille kohaselt tehtud kulutused toovad liidule lisandväärtust, ning kutsub üles seda kriteeriumi täpsemini sõnastama;

| — | loetleb peamised põhimõtted, mida tuleb rakendada ELi kulutuste korraldamise kavandamisel: selged eesmärgid, lihtsustamine, realistlikkus, läbipaistvus ja aruandluskohustus; |
| --- | --- |

—

loetleb peamised põhimõtted, mida tuleb rakendada ELi kulutuste korraldamise kavandamisel: selged eesmärgid, lihtsustamine, realistlikkus, läbipaistvus ja aruandluskohustus;

| — | soovitab poliitilistel ametivõimudel kaaluda radikaalset lähenemist kuluprogrammide kavandamisele, näiteks sõnastada nad ümber väljunditest lähtuvalt, pöörates erilist tähelepanu programmide juhtimise riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevusele ja kasutades paremini aktsepteeritava riski mõistet; |
| --- | --- |

—

soovitab poliitilistel ametivõimudel kaaluda radikaalset lähenemist kuluprogrammide kavandamisele, näiteks sõnastada nad ümber väljunditest lähtuvalt, pöörates erilist tähelepanu programmide juhtimise riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevusele ja kasutades paremini aktsepteeritava riski mõistet;

| — | juhib tähelepanu asjaolule, et omavahendite süsteeme, mille kaudu eelarvet rahastatakse, tuleks veelgi enam lihtsustada ja selgitada. |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu asjaolule, et omavahendite süsteeme, mille kaudu eelarvet rahastatakse, tuleks veelgi enam lihtsustada ja selgitada.

| 0.8. | Eelarve täitmine on komisjoni ülesanne. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada vahendite kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Praeguse suundumuse kohaselt on liikmesriikide ning tihti ka riiklike kõrgeimate kontrolliasutuste osatähtsus ELi rahaliste vahendite järelevalves ja kontrollis suurenemas. Näiteks oli 2007. aasta esimene aasta, mille kohta nõuti liikmesriikidelt aasta kokkuvõtte koostamist olemasolevate auditite ja deklaratsioonide kohta. |
| --- | --- |

0.8.

Eelarve täitmine on komisjoni ülesanne. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada vahendite kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Praeguse suundumuse kohaselt on liikmesriikide ning tihti ka riiklike kõrgeimate kontrolliasutuste osatähtsus ELi rahaliste vahendite järelevalves ja kontrollis suurenemas. Näiteks oli 2007. aasta esimene aasta, mille kohta nõuti liikmesriikidelt aasta kokkuvõtte koostamist olemasolevate auditite ja deklaratsioonide kohta.

| 0.9. | Nagu tõsteti esile kontrollikoja arvamuses nr 6/2007, võivad nii iga-aastased kokkuvõtted kui ka liikmesriikide vabatahtlikud algatused riiklike deklaratsioonide avaldamiseks ning mõningate riiklike kontrolliasutuste otsused neid deklaratsioone auditeerida stimuleerida ELi rahaliste vahendite tõhusamat haldamist ja kontrolli. 2007. aasta osas leidis kontrollikoda, et komisjon tegi piisavat järelevalvet iga-aastaste kokkuvõtete koostamise protsessi üle (vt punktid 2.19 ja 2.20). Ebaühtlase esituse ning asjaolu tõttu, et sageli puudub avaldus alusandmete täielikkuse ja õigsuse kohta, ei anna iga-aastased kokkuvõtted aga veel usaldusväärset hinnangut kontrollisüsteemide toimimise kohta. |
| --- | --- |

0.9.

Nagu tõsteti esile kontrollikoja arvamuses nr 6/2007, võivad nii iga-aastased kokkuvõtted kui ka liikmesriikide vabatahtlikud algatused riiklike deklaratsioonide avaldamiseks ning mõningate riiklike kontrolliasutuste otsused neid deklaratsioone auditeerida stimuleerida ELi rahaliste vahendite tõhusamat haldamist ja kontrolli. 2007. aasta osas leidis kontrollikoda, et komisjon tegi piisavat järelevalvet iga-aastaste kokkuvõtete koostamise protsessi üle (vt punktid 2.19 ja 2.20). Ebaühtlase esituse ning asjaolu tõttu, et sageli puudub avaldus alusandmete täielikkuse ja õigsuse kohta, ei anna iga-aastased kokkuvõtted aga veel usaldusväärset hinnangut kontrollisüsteemide toimimise kohta.

| 0.10. | Kontrollikoda püüab kasutada riiklike kõrgeimate kontrolliasutuste tööd seoses riiklike deklaratsioonidega vastavalt oma arvamuses märgitud tingimustele. Üldiselt on kontrollikoja eesmärk täiustada koostööd riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega nii ELi ala jaoks teiste riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega koostatud ühiste auditistandardite arendamise kui ka individuaalsete riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega tehtava kahepoolse koostöö kaudu. Viimane positiivne näide koostöö kohta on eriaruanne käibemaksu valdkonnas tehtava halduskoostöö kohta (nr 8/2007), milles viidatakse mitme riikliku kõrgeima kontrolliasutuse aruannetele. |
| --- | --- |

0.10.

Kontrollikoda püüab kasutada riiklike kõrgeimate kontrolliasutuste tööd seoses riiklike deklaratsioonidega vastavalt oma arvamuses märgitud tingimustele. Üldiselt on kontrollikoja eesmärk täiustada koostööd riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega nii ELi ala jaoks teiste riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega koostatud ühiste auditistandardite arendamise kui ka individuaalsete riiklike kõrgeimate kontrolliasutustega tehtava kahepoolse koostöö kaudu. Viimane positiivne näide koostöö kohta on eriaruanne käibemaksu valdkonnas tehtava halduskoostöö kohta (nr 8/2007), milles viidatakse mitme riikliku kõrgeima kontrolliasutuse aruannetele.

| 0.11. | Alates 2005. aastast on üldeelarve üles ehitatud üksnes tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondadele. Kontrollikoda muutis käesoleval aastal oma aruande ülesehitust, et kajastada nii seda muutust kui ka uue finantsraamistiku kasutuselevõttu. Käesoleval aastal koondati erihinnangud esimest korda tabelis 1.2 toodud tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondade rühmade ümber. Selle tulemusel lisandus kaks uut erihinnangut – üks hariduse ja kodakondsuse kohta ning teine majandus- ja rahandusvaldkonna kohta (eelnevalt kuulus sisepoliitika valdkonna alla) – ning liideti kaks varasemat hinnangut (ühinemiseelne abi ja välistegevus) üheks hinnanguks – välisabi, arengukoostöö ja laienemine. |
| --- | --- |

0.11.

Alates 2005. aastast on üldeelarve üles ehitatud üksnes tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondadele. Kontrollikoda muutis käesoleval aastal oma aruande ülesehitust, et kajastada nii seda muutust kui ka uue finantsraamistiku kasutuselevõttu. Käesoleval aastal koondati erihinnangud esimest korda tabelis 1.2 toodud tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondade rühmade ümber. Selle tulemusel lisandus kaks uut erihinnangut – üks hariduse ja kodakondsuse kohta ning teine majandus- ja rahandusvaldkonna kohta (eelnevalt kuulus sisepoliitika valdkonna alla) – ning liideti kaks varasemat hinnangut (ühinemiseelne abi ja välistegevus) üheks hinnanguks – välisabi, arengukoostöö ja laienemine.

PEATÜKK 1

Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

| I–XII | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule |
| --- | --- |

I–XII

| VII–VIII | Arvamus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta |
| --- | --- |

VII–VIII

| IX–XII | Arvamus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta |
| --- | --- |

IX–XII

| 1.1–1.54 | Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| --- | --- |

1.1–1.54

| 1.1–1.5 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.1–1.5

| 1.6–1.31 | Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus |
| --- | --- |

1.6–1.31

| 1.6–1.8 | Üldine taustateave |
| --- | --- |

1.6–1.8

| 1.9 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

1.9

| 1.10–1.18 | Muud meetmed, mis on võetud tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku tõhustamiseks |
| --- | --- |

1.10–1.18

| 1.19–1.20 | Konsolideeritud raamatupidamisaruanne seisuga 31. detsember 2007 |
| --- | --- |

1.19–1.20

| 1.21–1.26 | Konsolideeritud bilanss seisuga 31. detsember 2007 |
| --- | --- |

1.21–1.26

| 1.27–1.28 | Konsolideeritud majandustulemuse aruanne |
| --- | --- |

1.27–1.28

| 1.29–1.31 | Muud küsimused |
| --- | --- |

1.29–1.31

| 1.32–1.54 | 2007. aasta raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

1.32–1.54

| 1.32 | Kinnitava avalduse kontekstis antavate erihinnangute uus struktuur |
| --- | --- |

1.32

| 1.33–1.37 | Kontrollikoja lähenemisviis |
| --- | --- |

1.33–1.37

| 1.38–1.41 | 2007. aasta audititulemuste üldine ülevaade |
| --- | --- |

1.38–1.41

| 1.42–1.54 | Ühenduse sisekontrolliraamistiku mõjususe suurendamise hindamine |
| --- | --- |

1.42–1.54

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

I.

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda






  a) | Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandeid, (1) mis koosnevad konsolideeritud raamatupidamisaruannetest (2) ja eelarve täitmist kajastavatest konsolideeritud aruannetest (3)31. detsembril 2007. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda

a)

Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandeid, (1) mis koosnevad konsolideeritud raamatupidamisaruannetest (2) ja eelarve täitmist kajastavatest konsolideeritud aruannetest (3)31. detsembril 2007. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| II. | Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele vastutab juhatus (4) Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | Juhatuse kohustused seoses Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruannetega hõlmavad raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist (5) ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on need konsolideerinud teiste institutsioonide (6) ja asutuste (7) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud lõpparuande juurde teatise, teatades muu hulgas, et tal on piisav kindlus, et need raamatupidamisaruanded annavad Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate. |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele vastutab juhatus (4) Euroopa ühenduste lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

Juhatuse kohustused seoses Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruannetega hõlmavad raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist (5) ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on need konsolideerinud teiste institutsioonide (6) ja asutuste (7) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud lõpparuande juurde teatise, teatades muu hulgas, et tal on piisav kindlus, et need raamatupidamisaruanded annavad Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate.

| b) | Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb eelarve rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, sh asjakohane järelevalve ja vastavad meetmed vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust ning vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274). |
| --- | --- |

b)

Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb eelarve rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, sh asjakohane järelevalve ja vastavad meetmed vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust ning vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274).

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulisi vigu ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulisi vigu ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused, tuginedes oma hinnangule, sh pettustest või vigadest põhjustatud konsolideeritud raamatupidamisaruannete oluliste vigade ja nende aluseks olevate tehingute Euroopa ühenduste õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski määratlemine. Nende riskide hindamisel arvestab audiitor konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditi menetlused. Audit hõlmab ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused, tuginedes oma hinnangule, sh pettustest või vigadest põhjustatud konsolideeritud raamatupidamisaruannete oluliste vigade ja nende aluseks olevate tehingute Euroopa ühenduste õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski määratlemine. Nende riskide hindamisel arvestab audiitor konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditi menetlused. Audit hõlmab ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist.

| V. | Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

V.

Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

| VI. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks.

Arvamus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta

VII.

| VII. | Kontrollikoja hinnangul annavad Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2007. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul annavad Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2007. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| VIII. | Ilma punktis VII väljendatud arvamust kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused raamatupidamissüsteemides, mis on osaliselt tekkinud keeruka õigus- ja finantsraamistiku tõttu, kujutavad ohtu teatud komisjoni peadirektoraatide finantsteabe kvaliteedile (eriti eelrahastamise, sellega seonduva eelarveaasta pikkuse üle otsustamise ja arvete/kulude hüvitamise taotluste osas) ja detsentraliseeritud asutuste, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele, finantsteabe kvaliteedile (eriti Euroopa GNSS (8) Järelevalveasutuse põhivara). Nende puuduste tõttu tehti pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist mitmeid korrektsioone. |
| --- | --- |

VIII.

Ilma punktis VII väljendatud arvamust kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused raamatupidamissüsteemides, mis on osaliselt tekkinud keeruka õigus- ja finantsraamistiku tõttu, kujutavad ohtu teatud komisjoni peadirektoraatide finantsteabe kvaliteedile (eriti eelrahastamise, sellega seonduva eelarveaasta pikkuse üle otsustamise ja arvete/kulude hüvitamise taotluste osas) ja detsentraliseeritud asutuste, kelle raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele, finantsteabe kvaliteedile (eriti Euroopa GNSS (8) Järelevalveasutuse põhivara). Nende puuduste tõttu tehti pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist mitmeid korrektsioone.

Arvamus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IX.

| IX. | Kontrollikoja hinnangul ei sisalda haldus- ja muude kulude ning majandus- ja rahandusküsimuste valdkondade tulud, kulukohustused ja maksed olulisi vigu. Nendes valdkondades on järelevalve- ja kontrollisüsteemid rakendatud viisil, mis tagab piisava ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riskide juhtimise. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul ei sisalda haldus- ja muude kulude ning majandus- ja rahandusküsimuste valdkondade tulud, kulukohustused ja maksed olulisi vigu. Nendes valdkondades on järelevalve- ja kontrollisüsteemid rakendatud viisil, mis tagab piisava ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riskide juhtimise.

| X. | Kontrollikoda märgib, et muudes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riskide juhtimist. See puudutab järgmisi valdkondi: põllumajandus ja loodusvarad, ühtekuuluvus, teadusuuringud, energeetika ja transsport ning haridus ja kodakondsus.






  a) | Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leidis kontrollikoda, et selles poliitikavaldkonnas deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr tervikuna on oluline. Oma audititöö põhjal otsustas kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse andmisel ELi eeskirjade järgimise kohta. Siiski otsustas kontrollikoda, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt tõhusalt eeskirjadevastaselt tehtavate kulude ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja süsteemi sisestatakse täpsed ja usaldusväärsed andmed. |
| --- | --- | --- |

X.

Kontrollikoda märgib, et muudes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral (kuigi erineval tasemel) vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riskide juhtimist. See puudutab järgmisi valdkondi: põllumajandus ja loodusvarad, ühtekuuluvus, teadusuuringud, energeetika ja transsport ning haridus ja kodakondsus.

a)

Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leidis kontrollikoda, et selles poliitikavaldkonnas deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr tervikuna on oluline. Oma audititöö põhjal otsustas kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse andmisel ELi eeskirjade järgimise kohta. Siiski otsustas kontrollikoda, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt tõhusalt eeskirjadevastaselt tehtavate kulude ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja süsteemi sisestatakse täpsed ja usaldusväärsed andmed.

| b) | Oma audititulemustele tuginedes leidis kontrollikoda, et ühtekuuluvuse projektikulude hüvitamine on seaduslikkuse ja/või korrektsuse vigadest olulisel määral mõjutatud. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et komisjoni järelevalvesüsteem ja liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude vältimisel. |
| --- | --- |

b)

Oma audititulemustele tuginedes leidis kontrollikoda, et ühtekuuluvuse projektikulude hüvitamine on seaduslikkuse ja/või korrektsuse vigadest olulisel määral mõjutatud. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et komisjoni järelevalvesüsteem ja liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude vältimisel.

| c) | Kontrollikoda leidis, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et vaatamata mõnedele edusammudele, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise riski maandamisel. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoda leidis, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et vaatamata mõnedele edusammudele, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise riski maandamisel.

| d) | Välisabi, arengukoostöö ja laienemise puhul leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline, peamiselt rakendusorganisatsioonide tasandil. Kontrollikoda otsustas oma audititöö põhjal, et vaatamata komisjoni tasandil tehtud edusammudele, on järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

d)

Välisabi, arengukoostöö ja laienemise puhul leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline, peamiselt rakendusorganisatsioonide tasandil. Kontrollikoda otsustas oma audititöö põhjal, et vaatamata komisjoni tasandil tehtud edusammudele, on järelevalve- ja kontrollisüsteemid ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud.

| e) | Hariduse ja kodakondsuse valdkonnas leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda otsustab oma audititöö põhjal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

e)

Hariduse ja kodakondsuse valdkonnas leidis kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. Kontrollikoda otsustab oma audititöö põhjal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt tõhusad kindluse tagamisel, et kulud on abikõlblikud ja piisavalt tõendatud.

| XI. | Kontrollikoda juhib tähelepanu, et:






  a) | Ebaproportsionaalselt suur osa prognoositud üldisest vigade määrast põllumajanduse ja loodusvarade valdkonnas puudutab maaelu arengut. EAG kulude puhul on kontrollikoja hinnangul vigade määr olulisuse lävest veidi väiksem, EAFORDI kulude puhul ületab see kontrollikoja hinnangul olulisuse läve märkimisväärselt. |
| --- | --- | --- |

XI.

Kontrollikoda juhib tähelepanu, et:

a)

Ebaproportsionaalselt suur osa prognoositud üldisest vigade määrast põllumajanduse ja loodusvarade valdkonnas puudutab maaelu arengut. EAG kulude puhul on kontrollikoja hinnangul vigade määr olulisuse lävest veidi väiksem, EAFORDI kulude puhul ületab see kontrollikoja hinnangul olulisuse läve märkimisväärselt.

| b) | Keerukad või ebaselged õigusnormid (näiteks abikõlblikkuseeskirjad) mõjutavad kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja/või korrektsust olulisel määral järgmistes valdkondades: põllumajandus ja loodusvarad, ühtekuuluvus, teadusuuringud, energeetika ja transport ning haridus ja kodakondsus. |
| --- | --- |

b)

Keerukad või ebaselged õigusnormid (näiteks abikõlblikkuseeskirjad) mõjutavad kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja/või korrektsust olulisel määral järgmistes valdkondades: põllumajandus ja loodusvarad, ühtekuuluvus, teadusuuringud, energeetika ja transport ning haridus ja kodakondsus.

| XII. | Kontrollikoja hinnangul on komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteet veelgi paranenud. Paranemist on märgata eelkõige seetõttu, et reservatsioonid avaldavad peadirektorite avaldustes antavale kindlusele rohkem mõju ja avaldused on varasemaga võrreldes rohkem kooskõlas kontrollikoja leidudega. Kontrollikoda peab aga märkima, et komisjon ei ole suutnud näidata järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks ettenähtud meetmete mõjusust vigade riski vähendamisel paljudes eelarvevaldkondades. |
| --- | --- |

XII.

Kontrollikoja hinnangul on komisjoni järelvalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteet veelgi paranenud. Paranemist on märgata eelkõige seetõttu, et reservatsioonid avaldavad peadirektorite avaldustes antavale kindlusele rohkem mõju ja avaldused on varasemaga võrreldes rohkem kooskõlas kontrollikoja leidudega. Kontrollikoda peab aga märkima, et komisjon ei ole suutnud näidata järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks ettenähtud meetmete mõjusust vigade riski vähendamisel paljudes eelarvevaldkondades.

24. ja 25. september 2008

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE |
| Sissejuhatus |
| 1.1. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Sissejuhatus

1.1.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid asjakohaseid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes aspektides täpselt finantsolukorda 31. detsembri 2007. aasta seisuga ja nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.31). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavaid asjakohaseid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt arvele võetud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes aspektides täpselt finantsolukorda 31. detsembri 2007. aasta seisuga ja nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.31).

| 1.3. | Kontrollikoja 2007. aasta raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava audititöö eesmärk on koguda piisavalt asjakohaseid otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punkte 1.32–1.54 horisontaalsete küsimuste kohta ning üksikasjade kohta 2. peatükki ja 4.–11. peatükki). |
| --- | --- |

1.3.

Kontrollikoja 2007. aasta raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava audititöö eesmärk on koguda piisavalt asjakohaseid otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt käesoleva peatüki punkte 1.32–1.54 horisontaalsete küsimuste kohta ning üksikasjade kohta 2. peatükki ja 4.–11. peatükki).

| 1.4. | Taas kord hindas kontrollikoda komisjoni edusamme oma sisekontrollisüsteemi tugevdamisel ja järelkontrolli, mis on läbi viidud ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava alusel (vt 2. peatükk). |
| --- | --- |

1.4.

Taas kord hindas kontrollikoda komisjoni edusamme oma sisekontrollisüsteemi tugevdamisel ja järelkontrolli, mis on läbi viidud ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava alusel (vt 2. peatükk).

| 1.5. | Kuna komisjon ei ole mitmete aastate jooksul näitajaid esitanud, on kontrollikoda määratlenud 2007. aastal esitatud näitajatele lisaks teatud näitajad, (9) mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–11. peatüki lisasid). |
| --- | --- |

1.5.

Kuna komisjon ei ole mitmete aastate jooksul näitajaid esitanud, on kontrollikoda määratlenud 2007. aastal esitatud näitajatele lisaks teatud näitajad, (9) mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ning 2. peatüki ja 4.–11. peatüki lisasid).

9

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Üldine taustateave

| 1.6. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2007. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 (10) ning mis saadeti kontrollikojale 28. juulil 2008. Raamatupidamisaruanne sisaldab konsolideeritud raamatupidamisaruandeid, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2007. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mille koostas komisjoni peaarvepidaja ning mille komisjon kiitis heaks kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 (10) ning mis saadeti kontrollikojale 28. juulil 2008. Raamatupidamisaruanne sisaldab konsolideeritud raamatupidamisaruandeid, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus ja eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid.

10

| 1.7. | 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande osas kasutati kolmandat korda tekkepõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis võeti kasutusele Euroopa ühenduste poolt 2005. aastal finantsmääruse sätete põhjal (eelkõige artiklid 123–138). Võrreldes 2005. ja 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannetega, on toimunud järgmised olulised muudatused: |
| --- | --- |

1.7.

2007. aasta raamatupidamise aastaaruande osas kasutati kolmandat korda tekkepõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis võeti kasutusele Euroopa ühenduste poolt 2005. aastal finantsmääruse sätete põhjal (eelkõige artiklid 123–138). Võrreldes 2005. ja 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannetega, on toimunud järgmised olulised muudatused:

| — | konsolideerimise ulatus on suurenenud 16-lt konsolideeritud ametilt 2005. aastal 26 ametini 2007. aastal (2006. aastal konsolideeriti 24 ametit); |
| --- | --- |

—

konsolideerimise ulatus on suurenenud 16-lt konsolideeritud ametilt 2005. aastal 26 ametini 2007. aastal (2006. aastal konsolideeriti 24 ametit);

| — | teave erinevate komisjoni poolt lubamatult tehtud kulude sissenõudmise liikide kohta on ümberliigitatud; |
| --- | --- |

—

teave erinevate komisjoni poolt lubamatult tehtud kulude sissenõudmise liikide kohta on ümberliigitatud;

| — | esitatud on eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlus; |
| --- | --- |

—

esitatud on eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlus;

| — | käesoleval aastal esitasid muude institutsioonide peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale esimest korda nõuetekohaselt allkirjastatud edastamisteatised, enamik neist olid olulisel määral sarnased komisjoni peaarvepidaja poolt esitatud juhatuse teavet sisaldava kirjaga (11). |
| --- | --- |

—

käesoleval aastal esitasid muude institutsioonide peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale esimest korda nõuetekohaselt allkirjastatud edastamisteatised, enamik neist olid olulisel määral sarnased komisjoni peaarvepidaja poolt esitatud juhatuse teavet sisaldava kirjaga (11).

11

| 1.8. | Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikoja soovil viimasele juhatuse antud teavet sisaldava kirja, kinnitades, et arvestades teatud piirangutega, on konsolideeritud raamatupidamisaruanne täielik ja usaldusväärne (vt siiski punktid 1.29 ja 1.31) ning enamik komisjoni kohalikke süsteeme on heaks kiidetud (vt siiski punktid 1.13–1.16). |
| --- | --- |

1.8.

Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikoja soovil viimasele juhatuse antud teavet sisaldava kirja, kinnitades, et arvestades teatud piirangutega, on konsolideeritud raamatupidamisaruanne täielik ja usaldusväärne (vt siiski punktid 1.29 ja 1.31) ning enamik komisjoni kohalikke süsteeme on heaks kiidetud (vt siiski punktid 1.13–1.16).

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 1.9. | Ülemineku tõttu tekkepõhisele raamatupidamisele ja sellest tulenevate oluliste muudatuste tõttu Euroopa ühenduste raamatupidamisaruande sisus ja ülesehituses vajab komisjon mitmeaastast kohanemisprotsessi. Oma 2007. aasta raamatupidamisaruande auditis pööras kontrollikoda erilist tähelepanu muudatustele, mis tehti käimasoleva ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tulemusena (12). Auditis keskenduti järgmistele valdkondadele (13): |
| --- | --- |

1.9.

Ülemineku tõttu tekkepõhisele raamatupidamisele ja sellest tulenevate oluliste muudatuste tõttu Euroopa ühenduste raamatupidamisaruande sisus ja ülesehituses vajab komisjon mitmeaastast kohanemisprotsessi. Oma 2007. aasta raamatupidamisaruande auditis pööras kontrollikoda erilist tähelepanu muudatustele, mis tehti käimasoleva ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tulemusena (12). Auditis keskenduti järgmistele valdkondadele (13):

12

13

| — | hinnati, kas komisjonis võetud meetmed uue finantsaruandlusraamistiku ja raamatupidamissüsteemide puuduste parandamiseks teatavates institutsioonides ja peadirektoraatides (14) aitavad saavutada piisava kindluse raamatupidamisaruannete õigsuses ja õigluses. Hindamise käigus analüüsiti eelkõige kinnitamise aluseid (kooskõlas finantsmääruse artikliga 61), mida peaarvepidajad rakendasid oma vastutusvaldkonda kuuluvatele 2007. aasta raamatupidamisaruannetele, samuti analüüsiti peaarvepidaja järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodika kinnitamist ja kohalike finantsjuhtimissüsteemide valmidust, mis annavad komisjoni raamatupidamisaruande jaoks teavet (vt punktid 1.13–1.18); |
| --- | --- |

—

hinnati, kas komisjonis võetud meetmed uue finantsaruandlusraamistiku ja raamatupidamissüsteemide puuduste parandamiseks teatavates institutsioonides ja peadirektoraatides (14) aitavad saavutada piisava kindluse raamatupidamisaruannete õigsuses ja õigluses. Hindamise käigus analüüsiti eelkõige kinnitamise aluseid (kooskõlas finantsmääruse artikliga 61), mida peaarvepidajad rakendasid oma vastutusvaldkonda kuuluvatele 2007. aasta raamatupidamisaruannetele, samuti analüüsiti peaarvepidaja järgmisse eelarveaastasse üleviimise metoodika kinnitamist ja kohalike finantsjuhtimissüsteemide valmidust, mis annavad komisjoni raamatupidamisaruande jaoks teavet (vt punktid 1.13–1.18);

14

| — | kontrolliti 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, keskendudes elementidele, mille kohta 2006. aasta kinnitava avalduse raames esitati muudetud arvamus (15) (eelmaksed, arved/kuluaruanded ja eelarveaasta pikkuse määramine). Selleks viidi läbi analüütilisi uuringuid ja representatiivsete statistiliste valimite substantiivseid testimisi (vt punktid 1.23, 1.24, 1.25 ja 1.26). |
| --- | --- |

—

kontrolliti 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, keskendudes elementidele, mille kohta 2006. aasta kinnitava avalduse raames esitati muudetud arvamus (15) (eelmaksed, arved/kuluaruanded ja eelarveaasta pikkuse määramine). Selleks viidi läbi analüütilisi uuringuid ja representatiivsete statistiliste valimite substantiivseid testimisi (vt punktid 1.23, 1.24, 1.25 ja 1.26).

15

Muud meetmed, mis on võetud tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku tõhustamiseks

Üldised saavutused

| 1.10. | Komisjoni peaarvepidaja võttis kasutusele erinevad meetmed, et konsolideerida üleminekut nüüdisajastatud tekkepõhisele raamatupidamisele. 2006. aastal käivitatud raamatupidamisandmete kvaliteedi prooviuuring on lõpule viidud. Selle tulemusel kinnitas komisjoni peaarvepidaja paljude meetmete elluviimise, millest kõiki peadirektoraate teavitati 2007. aasta märtsis. Nende ülesanne on parandada raamatupidamisaruandluse kontrollikeskkonda üksikute peadirektoraatide tasandil. Meetmed hõlmavad raamatupidamisalaste riskide analüüsi, riskipõhiste raamatupidamishinnangute kasutuselevõttu, konkreetsete raamatupidamise käsiraamatute koostamist ja aasta lõpu raamatupidamise sulgemistoimikute dokumenteerimist. Projekti rakendatakse esimest korda 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande osas. |
| --- | --- |

1.10.

Komisjoni peaarvepidaja võttis kasutusele erinevad meetmed, et konsolideerida üleminekut nüüdisajastatud tekkepõhisele raamatupidamisele. 2006. aastal käivitatud raamatupidamisandmete kvaliteedi prooviuuring on lõpule viidud. Selle tulemusel kinnitas komisjoni peaarvepidaja paljude meetmete elluviimise, millest kõiki peadirektoraate teavitati 2007. aasta märtsis. Nende ülesanne on parandada raamatupidamisaruandluse kontrollikeskkonda üksikute peadirektoraatide tasandil. Meetmed hõlmavad raamatupidamisalaste riskide analüüsi, riskipõhiste raamatupidamishinnangute kasutuselevõttu, konkreetsete raamatupidamise käsiraamatute koostamist ja aasta lõpu raamatupidamise sulgemistoimikute dokumenteerimist. Projekti rakendatakse esimest korda 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande osas.

| 1.11. | Nimetatud meetmed on kaasa aidanud finantsaruandluse raamistiku ja raamatupidamissüsteemide tugevdamisele. Vaatamata sellele esineb siiski veel teatavaid puudusi, mis ohustavad raamatupidamisandmete kvaliteeti (vt punktid 1.13–1.18). Lisaks täheldati, et komisjoni peaarvepidaja poolt väljastatud raamatupidamise kontrollikeskkonna suuniseid ei rakendatud täielikult piiratud arvu operatiivpeadirektoraatide poolt järgmisesse eelarveaastasse üleviimise arvutamisel. |
| --- | --- |

1.11.

Nimetatud meetmed on kaasa aidanud finantsaruandluse raamistiku ja raamatupidamissüsteemide tugevdamisele. Vaatamata sellele esineb siiski veel teatavaid puudusi, mis ohustavad raamatupidamisandmete kvaliteeti (vt punktid 1.13–1.18). Lisaks täheldati, et komisjoni peaarvepidaja poolt väljastatud raamatupidamise kontrollikeskkonna suuniseid ei rakendatud täielikult piiratud arvu operatiivpeadirektoraatide poolt järgmisesse eelarveaastasse üleviimise arvutamisel.

| 1.11. | Kuigi leiti puudusi teatavate raamatupidamisandmete kvaliteedis, ei avaldanud need raamatupidamiskontode usaldatavusele olulist mõju. |
| --- | --- |

1.11.

Kuigi leiti puudusi teatavate raamatupidamisandmete kvaliteedis, ei avaldanud need raamatupidamiskontode usaldatavusele olulist mõju.

| 1.12. | Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2006. eelarveaasta kinnitavas avalduses esitatud reservatsioonide kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati osaliselt või mis veel tuleb lahendada komisjoni poolt võetavate meetmete raames nüüdisajastatud tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

1.12.

Tabel 1.1
  sisaldab järelkontrolli 2006. eelarveaasta kinnitavas avalduses esitatud reservatsioonide kohta, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis lahendati osaliselt või mis veel tuleb lahendada komisjoni poolt võetavate meetmete raames nüüdisajastatud tekkepõhisele raamatupidamisele ülemineku konsolideerimiseks.

Tabel 1.1

Kohalike süsteemide kinnitamine

| 1.13. | Paljud peadirektoraadid kasutavad finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi liidese kaudu saadetavate tehingute loomisel oma kohalikke IT-süsteeme. |
| --- | --- |

1.13.

Paljud peadirektoraadid kasutavad finantsjuhtimises ja keskraamatupidamissüsteemi liidese kaudu saadetavate tehingute loomisel oma kohalikke IT-süsteeme.

| 1.13. | Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima ning see üksus on, nagu juba eelmisel aastal mainiti, kehtestanud menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

1.13.

Kuna olukord muutub pidevalt, peab raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus seda jälgima ning see üksus on, nagu juba eelmisel aastal mainiti, kehtestanud menetluse kohalikes süsteemides tehtavate muudatuste heakskiitmiseks.

Tabel 1.1 – Järelkontroll kinnitavas avalduses 2006. eelarveaasta kohta väljendatud reservatsioonide osas, mis puudutavad raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning 2006. eelarveaasta aastaaruandes tehtud tähelepanekuid

| Kinnitavas avalduses 2006. eelarveaasta kohta esitatud reservatsioonid | Komisjoni vastused, mis esitati aastaaruandes 2006. eelarveaasta kohta | Arengud 2007. aastal |
| --- | --- | --- |
| Kontrollikoja auditi käigus leiti vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ja pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana. | Kontrollikoja tuvastatud vigade arv oli võlgnevuste puhul piiratud. | Vastavate bilansikirjete puhul leiti ainult väike vigade määr. Siiski, nende vigade sagedus rõhutab vajadust parandada põhiliste raamatupidamisandmete usaldusväärsust operatiivpeadirektoraatide tasandil. |
| Muud 2006. eelarveaasta aastaaruande raames tehtud tähelepanekuid | | |
| Osaliselt keerulise finantsjuhtimise süsteemi tõttu ja vaatamata tehtud edusammudele ohustavad puudused teatud institutsioonide ja komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides jätkuvalt finantsteabe kvaliteeti, eriti eelarveaasta pikkuse määramise ja töötajate hüvitiste osas. Selle tulemusel tehti pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist mitmeid korrektsioone. | Komisjon püüab jätkuvalt parandada oma eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlusi. Komisjon parandas 2006. aastal järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade hinnangut, võttes mitmeid meetmeid. Osa Euroopa Parlamendi liikmete pensioniskeemi osas ei saa kindlustusmatemaatilise hindamise tõttu aruandes ette näha olulisi vahendeid. | Puudused teatavate komisjoni peadirektoraatide ja teiste asutuste raamatupidamissüsteemides ohustavad finantsteabe kvaliteeti, eriti eelmaksete, sellega seonduva eelarveaasta pikkuse määramise ja arvete/kuluaruannete puhul. Seetõttu tehti korrektsioone pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist. Pensioniõiguste eraldised mõnedele Euroopa Parlamendi liikmetele on nüüd konsolideeritud bilansis arvesse võetud. |
| Komisjoni peaarvepidaja ei saanud kinnitada kolme kohaliku raamatupidamise alasüsteemi. Lisaks püsib edasist käsitlemist vajavate küsimuste ja teemade arv ja olulisus põhimõtteliselt sama kui eelmisel aastal. Seetõttu oleks eelarve peadirektoraadi peadirektor pidanud nende jätkuvate probleemide valguses esitatama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni. | 2006. aastal saavutati seoses mainitud kolme talitusega märkimisväärset edu. Nende süsteeme uuritakse 2007. aastal, et otsustada, kas paranemine on piisav, et õigustada nende kinnitamist. Võttes arvesse saavutatud edu, ei olnud 2006. aasta tegevusaruandesse vaja reservatsiooni kaasata. | Komisjoni peaarvepidajal ei olnud ikka veel võimalik kinnitada kahte kolmest kohalikust süsteemist ega kinnitada kolmandat süsteemi ilma märkusteta. Nagu varasematel aastatel, oli käsitlemist vajavate horisontaalsete küsimuste ja teemade arv põhimõtteliselt sama. |
| Kuigi konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad rohkem teavet võimalike korrektsioonide kohta, ei ole neis aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille puhul rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust. | Õigus kontrollida kulusid aastaid pärast nende tegemist ei tohiks tähendada, et kõik asjaomased kulud on veel heaks kiitmata. Kvantifitseeritavad võimalike sissenõudmiste summad on avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande märkustes. | Varasematel aastatel ei ole esitatud teavet kulude summade (ja valdkondade) kohta, mida võidakse kontrollida, ja raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlused ei ole avaldatud raamatupidamisaruande lisades. |
| Edasised meetmed on vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus summade osas, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu. | Kohandatakse raamatupidamissüsteemi, et suurendada sissenõudmistega seoses kirjendatud andmete hulka. Kõnealused parandused kavandatakse ellu viia 2008. aasta raamatupidamisaruandes. | Vaatamata tuvastatud edusammudele on edasised meetmed vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus summade puhul, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu, eelkõige liikmesriikide tasandil ja järgnevate maksete mahaarvamise puhul. |
| Eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlemine sisaldab jätkuvalt väiksemaid erinevusi, mille kohta puudusid selgitused. Raamatupidamisaruannete arusaadavust oleks võimalik parandada, kui raamatupidamise aastaaruandele lisataks selline võrdlus. | Komisjon nõustub, et vastavusse viimise menetlust on vaja parandada, ja kaalub vastavusse viimise täielikku kaasamist aastaaruandesse. | Komisjon on parandanud oma vastavusse viimise menetlust ja on kaasanud vastavusse viimise menetluse eelarve täitumise ja majandustulemi vahele konsolideeritud aastaaruandes. |

Kinnitavas avalduses 2006. eelarveaasta kohta esitatud reservatsioonid

Komisjoni vastused, mis esitati aastaaruandes 2006. eelarveaasta kohta

Arengud 2007. aastal

Kontrollikoja auditi käigus leiti vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ja pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana.

Kontrollikoja tuvastatud vigade arv oli võlgnevuste puhul piiratud.

Vastavate bilansikirjete puhul leiti ainult väike vigade määr. Siiski, nende vigade sagedus rõhutab vajadust parandada põhiliste raamatupidamisandmete usaldusväärsust operatiivpeadirektoraatide tasandil.

Muud 2006. eelarveaasta aastaaruande raames tehtud tähelepanekuid

Osaliselt keerulise finantsjuhtimise süsteemi tõttu ja vaatamata tehtud edusammudele ohustavad puudused teatud institutsioonide ja komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides jätkuvalt finantsteabe kvaliteeti, eriti eelarveaasta pikkuse määramise ja töötajate hüvitiste osas. Selle tulemusel tehti pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist mitmeid korrektsioone.

Komisjon püüab jätkuvalt parandada oma eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlusi. Komisjon parandas 2006. aastal järgmisse eelarveaastasse üleviidavate summade hinnangut, võttes mitmeid meetmeid. Osa Euroopa Parlamendi liikmete pensioniskeemi osas ei saa kindlustusmatemaatilise hindamise tõttu aruandes ette näha olulisi vahendeid.

Puudused teatavate komisjoni peadirektoraatide ja teiste asutuste raamatupidamissüsteemides ohustavad finantsteabe kvaliteeti, eriti eelmaksete, sellega seonduva eelarveaasta pikkuse määramise ja arvete/kuluaruannete puhul. Seetõttu tehti korrektsioone pärast esialgsete raamatupidamisaruannete esitamist. Pensioniõiguste eraldised mõnedele Euroopa Parlamendi liikmetele on nüüd konsolideeritud bilansis arvesse võetud.

Komisjoni peaarvepidaja ei saanud kinnitada kolme kohaliku raamatupidamise alasüsteemi. Lisaks püsib edasist käsitlemist vajavate küsimuste ja teemade arv ja olulisus põhimõtteliselt sama kui eelmisel aastal. Seetõttu oleks eelarve peadirektoraadi peadirektor pidanud nende jätkuvate probleemide valguses esitatama nende küsimuste osas konkreetse reservatsiooni.

2006. aastal saavutati seoses mainitud kolme talitusega märkimisväärset edu. Nende süsteeme uuritakse 2007. aastal, et otsustada, kas paranemine on piisav, et õigustada nende kinnitamist. Võttes arvesse saavutatud edu, ei olnud 2006. aasta tegevusaruandesse vaja reservatsiooni kaasata.

Komisjoni peaarvepidajal ei olnud ikka veel võimalik kinnitada kahte kolmest kohalikust süsteemist ega kinnitada kolmandat süsteemi ilma märkusteta. Nagu varasematel aastatel, oli käsitlemist vajavate horisontaalsete küsimuste ja teemade arv põhimõtteliselt sama.

Kuigi konsolideeritud raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad rohkem teavet võimalike korrektsioonide kohta, ei ole neis aga mainitud nende kulude suurust, mida võidakse kontrollida ja mille puhul rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust.

Õigus kontrollida kulusid aastaid pärast nende tegemist ei tohiks tähendada, et kõik asjaomased kulud on veel heaks kiitmata. Kvantifitseeritavad võimalike sissenõudmiste summad on avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande märkustes.

Varasematel aastatel ei ole esitatud teavet kulude summade (ja valdkondade) kohta, mida võidakse kontrollida, ja raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlused ei ole avaldatud raamatupidamisaruande lisades.

Edasised meetmed on vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus summade osas, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu.

Kohandatakse raamatupidamissüsteemi, et suurendada sissenõudmistega seoses kirjendatud andmete hulka. Kõnealused parandused kavandatakse ellu viia 2008. aasta raamatupidamisaruandes.

Vaatamata tuvastatud edusammudele on edasised meetmed vajalikud, et tagada raamatupidamisandmete ja selgitavates märkustes esitatud teabe täielikkus ja usaldusväärsus summade puhul, mis on tagasi saadud ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute tõttu, eelkõige liikmesriikide tasandil ja järgnevate maksete mahaarvamise puhul.

Eelarve täitmise ja majandustulemuste võrdlemine sisaldab jätkuvalt väiksemaid erinevusi, mille kohta puudusid selgitused. Raamatupidamisaruannete arusaadavust oleks võimalik parandada, kui raamatupidamise aastaaruandele lisataks selline võrdlus.

Komisjon nõustub, et vastavusse viimise menetlust on vaja parandada, ja kaalub vastavusse viimise täielikku kaasamist aastaaruandesse.

Komisjon on parandanud oma vastavusse viimise menetlust ja on kaasanud vastavusse viimise menetluse eelarve täitumise ja majandustulemi vahele konsolideeritud aastaaruandes.

| 1.14. | 2007. eelarveaasta osas viisid komisjoni raamatupidamistalitused läbi eelmise aasta leidude järelkontrolli (16). Lisaks kontrolliti veel kuut talitust (17) põhjalikult tsüklipõhise hindamise käigus, mille eesmärgiks oli hõlmata kõik komisjoni talitused keskpika tähtaja jooksul. Kaks muud talitust (18) vaadati samuti üle, aga nende aruanded ei olnud õigeaegselt lõpetatud komisjoni arvepidaja 2007. aasta üldise kinnitamisaruande esitamiseks. |
| --- | --- |

1.14.

2007. eelarveaasta osas viisid komisjoni raamatupidamistalitused läbi eelmise aasta leidude järelkontrolli (16). Lisaks kontrolliti veel kuut talitust (17) põhjalikult tsüklipõhise hindamise käigus, mille eesmärgiks oli hõlmata kõik komisjoni talitused keskpika tähtaja jooksul. Kaks muud talitust (18) vaadati samuti üle, aga nende aruanded ei olnud õigeaegselt lõpetatud komisjoni arvepidaja 2007. aasta üldise kinnitamisaruande esitamiseks.

16

17

18

| 1.14. | Raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus võtab järelmeetmeid seoses varasemates aruannetes tõstatud küsimustega, et tagada soovituste rakendamine ning seega kohalike finantsjuhtimise süsteemide kvaliteedi pidev paranemine. |
| --- | --- |

1.14.

Raamatupidamistalituse heakskiitmisega tegelev üksus võtab järelmeetmeid seoses varasemates aruannetes tõstatud küsimustega, et tagada soovituste rakendamine ning seega kohalike finantsjuhtimise süsteemide kvaliteedi pidev paranemine.

Esimene heakskiitmise kriteeriumidega seotud täielik kontrollimistsükkel on kavandatud lõpetada kõigis peadirektoraatides ja talitustes 2008. aasta lõpuks või 2009. aasta alguseks.

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi aruanne edastati kontrollikojale 4. juunil 2008. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruanne edastati kontrollikojale 2. septembril 2008.

| 1.15. | Komisjoni peaarvepidaja ei saanud jätkuvalt kinnitada hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (19) ja välissuhete peadirektoraadi (20) kohalikke süsteeme, nagu ta märkis juhatuse teavet sisaldavas kirjas (vt punkt 1.8), ega anda märkusteta kinnitust EuropeAidi koostöötalituse kohaliku süsteemi (21) kohta 2007. eelarveaastal. Teadusuuringute ühiskeskusele 2006. aastal esitatud raamatupidamisega mitteseotud reservatsioon (22) esitati ka 2007. eelarveaastal. Horisontaalsete küsimuste ja teiste käsitlemist vajavate teemade arv ja tähtsus jäi samaks kui eelmistel aastatel (23). |
| --- | --- |

1.15.

Komisjoni peaarvepidaja ei saanud jätkuvalt kinnitada hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (19) ja välissuhete peadirektoraadi (20) kohalikke süsteeme, nagu ta märkis juhatuse teavet sisaldavas kirjas (vt punkt 1.8), ega anda märkusteta kinnitust EuropeAidi koostöötalituse kohaliku süsteemi (21) kohta 2007. eelarveaastal. Teadusuuringute ühiskeskusele 2006. aastal esitatud raamatupidamisega mitteseotud reservatsioon (22) esitati ka 2007. eelarveaastal. Horisontaalsete küsimuste ja teiste käsitlemist vajavate teemade arv ja tähtsus jäi samaks kui eelmistel aastatel (23).

19

20

21

22

23

| 1.15. | Jätkub töö välissuhete peadirektoraadi ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi heakskiitmise saavutamise nimel. |
| --- | --- |

1.15.

Jätkub töö välissuhete peadirektoraadi ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi heakskiitmise saavutamise nimel.

Praegu on välja jäetud koostöötalituse EuropeAid heakskiitmine, kuna peadirektoraadil oli võimalik esitada piisavalt tõendeid oma aruandmise kooskõla kohta ning kuna välissuhete peadirektoraadi ühist teabesüsteemi (CRIS) on hakatud korrapäraselt võrdlema keskraamatupidamissüsteemiga (ABAC).

Loodud on puuduv liides Teadusuuringute Ühiskeskuse kohaliku IT-süsteemi (JIPSI) ja ABAC vahel Teadusuuringute Ühiskeskuse lepingute edastamiseks keskandmebaasi ABAC Contracts. Kõik 2007. aasta lepingud on juba keskandmebaasis. Teadusuuringute Ühiskeskus peab siiski veel üles laadima lepingud ülejäänud ajavahemiku 2005–2006 kohta ning seda kavatsetakse teha enne aasta lõppu.

Välisuhete peadirektoraadi (RELEX) süsteemi ei kiidetud heaks kohaliku raamatupidamissüsteemi (BCC-NT/Rai-Web) tõttu, mis ei olnud vastavuses heakskiitmise kriteeriumidega. ABAC IT-süsteem võeti kõigis komisjoni delegatsioonides kasutusele ettenähtud tähtaja jooksul ning alates 2007. aasta jaanuarist hallatakse delegatsioonide halduskulusid ABAC süsteemis. Olukord on seega 2006. aastaga võrreldes paranenud.

| 1.16. | Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised. |
| --- | --- |

1.16.

Kontrollikoja audit kinnitas, et komisjoni peaarvepidaja otsused olid hästi põhjendatud: käsitlemist vajavad küsimused ja teemad olid olulised.

Eelarveaasta pikkuse määramise menetluse tugevdamine

| 1.17. | Pärast tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekut kutsus komisjoni peaarvepidaja komisjoni talitusi üles vajaduse korral (24) läbi viima eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist, et ühendada eelarveallikate ja üldise raamatupidamise andmed selleks, et kontrollida meetodite asjakohasust. Üheksast kontrollitud peadirektoraadist (25) puudutas testimine osaliselt kuut peadirektoraati, mis moodustas vähem kui 20 % järgmisesse eelarveaastasse üleviidavast kogusummast, üks peadirektoraat parandas oma menetlusi testides ja korrigeerides oma eelarveaasta pikkuse määramise menetlusi (26) teised peadirektoraadid testisid oma metoodikat, aga parandusmeetmete võtmine lükati edasi (27) ja mõned peadirektoraadid (28) ei ole ikka veel teinud oma eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist. Selle tulemusel võivad raamatupidamisandmetes tekkida väiksemad ebatäpsused. |
| --- | --- |

1.17.

Pärast tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekut kutsus komisjoni peaarvepidaja komisjoni talitusi üles vajaduse korral (24) läbi viima eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist, et ühendada eelarveallikate ja üldise raamatupidamise andmed selleks, et kontrollida meetodite asjakohasust. Üheksast kontrollitud peadirektoraadist (25) puudutas testimine osaliselt kuut peadirektoraati, mis moodustas vähem kui 20 % järgmisesse eelarveaastasse üleviidavast kogusummast, üks peadirektoraat parandas oma menetlusi testides ja korrigeerides oma eelarveaasta pikkuse määramise menetlusi (26) teised peadirektoraadid testisid oma metoodikat, aga parandusmeetmete võtmine lükati edasi (27) ja mõned peadirektoraadid (28) ei ole ikka veel teinud oma eelarveaasta pikkuse määramise meetodite järeltestimist. Selle tulemusel võivad raamatupidamisandmetes tekkida väiksemad ebatäpsused.

24

25

26

27

28

| 1.17. | Peaarvepidaja oli seisukohal, et raamatupidamisandmed olid lõpparuannetes esitamiseks piisavalt täpsed. |
| --- | --- |

1.17.

Peaarvepidaja oli seisukohal, et raamatupidamisandmed olid lõpparuannetes esitamiseks piisavalt täpsed.

| 1.18. | Mõned peadirektoraadid (moodustades ligikaudu 20 % järgmisesse eelarveaastasse üleviidavast summast) rakendavad kulujääkide osas vastavalt pro rata temporis meetodile (29) tehtavat eelarveaasta pikkuse määramist. Siiski, kui eelarveaasta pikkuse määramise alusena kasutatud, raamatupidamissüsteemidesse kantud lepingukuupäevad on sageli ebakorrektsed või ajakohastamata, kahjustab see raamatupidamisaruannete usaldusväärsust. |
| --- | --- |

1.18.

Mõned peadirektoraadid (moodustades ligikaudu 20 % järgmisesse eelarveaastasse üleviidavast summast) rakendavad kulujääkide osas vastavalt pro rata temporis meetodile (29) tehtavat eelarveaasta pikkuse määramist. Siiski, kui eelarveaasta pikkuse määramise alusena kasutatud, raamatupidamissüsteemidesse kantud lepingukuupäevad on sageli ebakorrektsed või ajakohastamata, kahjustab see raamatupidamisaruannete usaldusväärsust.

pro rata temporis

29

| 1.18. | Asjaomase peamise peadirektoraadi kvaliteedikontrolli kava oli suunatud tegevuse kuupäevadele. Läbi on vaadatud 935 lepingut, sealhulgas kõik pikaajalised lepingud. Sellest tulenevalt on ülejäänud tegevuse kuupäeva vead seotud lühiajaliste lepingutega, millel on võrreldes eelmiste aastatega eelarveaasta pikkuse määramisele oluliselt väiksem mõju. Kontrollikoja valimis, mis sisaldab 20 kõnealuse peadirektoraadi tehingut, on kolm valedest tegevuse kuupäevadest tingitud viga. Eelmiste aastatega võrreldes on see paranemise märk. |
| --- | --- |

1.18.

Asjaomase peamise peadirektoraadi kvaliteedikontrolli kava oli suunatud tegevuse kuupäevadele. Läbi on vaadatud 935 lepingut, sealhulgas kõik pikaajalised lepingud. Sellest tulenevalt on ülejäänud tegevuse kuupäeva vead seotud lühiajaliste lepingutega, millel on võrreldes eelmiste aastatega eelarveaasta pikkuse määramisele oluliselt väiksem mõju. Kontrollikoja valimis, mis sisaldab 20 kõnealuse peadirektoraadi tehingut, on kolm valedest tegevuse kuupäevadest tingitud viga. Eelmiste aastatega võrreldes on see paranemise märk.

Konsolideeritud raamatupidamisaruanne seisuga 31. detsember 2007

Üldised tähelepanekud

| 1.19. | 2007. aastal võttis komisjon meetmed, et tagada nii uute eelmaksete ja nendega seotud tagatiste kirjendamine kui ka uute avatud arvete/kuluaruannete ja eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus. |
| --- | --- |

1.19.

2007. aastal võttis komisjon meetmed, et tagada nii uute eelmaksete ja nendega seotud tagatiste kirjendamine kui ka uute avatud arvete/kuluaruannete ja eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus.

| 1.20. | Kontrollikoja audit laenude, inventarinimestike, pikaajaliste nõuete, sularaha ja sularahaekvivalentide, töötajate hüvitiste, eraldiste, ja finants- ja muude pikaajaliste kohustuste kohta ei andnud olulisi leide. Siiski leiti muudes valdkondades arvukalt vigu, mida käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

1.20.

Kontrollikoja audit laenude, inventarinimestike, pikaajaliste nõuete, sularaha ja sularahaekvivalentide, töötajate hüvitiste, eraldiste, ja finants- ja muude pikaajaliste kohustuste kohta ei andnud olulisi leide. Siiski leiti muudes valdkondades arvukalt vigu, mida käsitletakse allpool.

Konsolideeritud bilanss seisuga 31. detsember 2007

Euroopa satelliidisüsteemi raamatupidamisaruandega seotud lahendamata küsimused

| 1.21. | Euroopa GNSS (30) Järelevalveasutus, 2004. aastal loodud ELi amet, (31) võttis ametlikult vastutuse üle (32) endiselt Galileo ühisettevõttelt 1. jaanuaril 2007. Esialgu pidi uus asutus töötama avaliku ja erasektori vahelise partnerlusena; pärast nõukogu 2007. aasta novembris tehtud otsust rahastatakse Galileo programmi nüüd ELi eelarvest. 2007. aasta lõpus, vaatamata lepingute allkirjastamisele (33) osapoolte vahel (ühisettevõte, Euroopa Kosmoseagentuur, asutus) ei oldud projekti varade üleandmist ühisettevõttelt asutusele lõpetatud ja nimekirja Galileo Euroopa Kosmoseagentuuri valduses olevatest varadest koostatud. Kontrollikoda ei esitanud seetõttu arvamust asutuse 31. detsembril 2007 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

1.21.

Euroopa GNSS (30) Järelevalveasutus, 2004. aastal loodud ELi amet, (31) võttis ametlikult vastutuse üle (32) endiselt Galileo ühisettevõttelt 1. jaanuaril 2007. Esialgu pidi uus asutus töötama avaliku ja erasektori vahelise partnerlusena; pärast nõukogu 2007. aasta novembris tehtud otsust rahastatakse Galileo programmi nüüd ELi eelarvest. 2007. aasta lõpus, vaatamata lepingute allkirjastamisele (33) osapoolte vahel (ühisettevõte, Euroopa Kosmoseagentuur, asutus) ei oldud projekti varade üleandmist ühisettevõttelt asutusele lõpetatud ja nimekirja Galileo Euroopa Kosmoseagentuuri valduses olevatest varadest koostatud. Kontrollikoda ei esitanud seetõttu arvamust asutuse 31. detsembril 2007 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta.

30

31

32

33

| 1.21. | Hoolimata kokkulepete allkirjastamisest huvitatud poolte (Ühisettevõte Galileo (GJU), Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa GNSSi järelevalveamet (GSA)) vahel ei olnud Euroopa Kosmoseagentuur 2007. aasta lõpuks projekti varade omandiõigust Euroopa ühendustele täielikult üle andnud. Varade üleandmisel valitseva teatava ebakindluse ja viivituse tõttu ei ole Euroopa ühendused ettevaatusest oma bilansis programmi varasid arvesse võtnud. Varasid on kavas arvesse võtta, kui üleandmise probleem on lahendatud. |
| --- | --- |

1.21.

Hoolimata kokkulepete allkirjastamisest huvitatud poolte (Ühisettevõte Galileo (GJU), Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa GNSSi järelevalveamet (GSA)) vahel ei olnud Euroopa Kosmoseagentuur 2007. aasta lõpuks projekti varade omandiõigust Euroopa ühendustele täielikult üle andnud. Varade üleandmisel valitseva teatava ebakindluse ja viivituse tõttu ei ole Euroopa ühendused ettevaatusest oma bilansis programmi varasid arvesse võtnud. Varasid on kavas arvesse võtta, kui üleandmise probleem on lahendatud.

Riskikapitali tehingud

| 1.22. | Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruandes liigitatakse riskikapitali tehingud (31. detsembri 2006. aasta seisuga 218 miljonit eurot) bilansis pikaajaliste investeeringute alla (müüdavad varad), nad on kirjendatud lähtudes alghinnast, millest on maha arvatud väärtuse vähenemise kulud, kuna nende reaalväärtust ei ole võimalik praegu usaldusväärselt mõõta. Kuigi selline hindamismeetod on antud tingimustes vastuvõetav, ei ole seda järjepidevalt rakendatud. Kontrollikoda leidis, et väärtuse vähenemine põhineb ainult lõplikul mahakandmisel, kuigi esialgne hinnanguline väärtuse vähenemise prognoos olid kättesaadav haldavale osapoolele (Euroopa Investeerimispank), aga selle kohta ei edastatud teavet komisjonile (34). |
| --- | --- |

1.22.

Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruandes liigitatakse riskikapitali tehingud (31. detsembri 2006. aasta seisuga 218 miljonit eurot) bilansis pikaajaliste investeeringute alla (müüdavad varad), nad on kirjendatud lähtudes alghinnast, millest on maha arvatud väärtuse vähenemise kulud, kuna nende reaalväärtust ei ole võimalik praegu usaldusväärselt mõõta. Kuigi selline hindamismeetod on antud tingimustes vastuvõetav, ei ole seda järjepidevalt rakendatud. Kontrollikoda leidis, et väärtuse vähenemine põhineb ainult lõplikul mahakandmisel, kuigi esialgne hinnanguline väärtuse vähenemise prognoos olid kättesaadav haldavale osapoolele (Euroopa Investeerimispank), aga selle kohta ei edastatud teavet komisjonile (34).

34

| 1.22. | Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste (mis katavad kõnealused riskikapitali tehingud) kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on seda arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides kulutõhusaimat lahendust, võttes sealjuures arvesse ka lõplike abisaajatega aastaid tagasi sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praegusi aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet. Kõnealune läbivaatamine on andnud kinnitust sellest, et riskikapitali tehingute praegune hindamine on riskikapitali tehingute suure arvu ja keerulise struktuuri tõttu väga aeganõudev ja raske tegevus. EIP on samuti rõhutanud, et riskikapitali tehingute hindamine põhineb võimalikult suures ulatuses sellistel asjakohastel rahvusvahelistel raamatupidamise põhimõtetel nagu IAS 39. |
| --- | --- |

1.22.

Aruandlus- ja raamatupidamisstandardid on MEDA volituste (mis katavad kõnealused riskikapitali tehingud) kehtivuse ajal märkimisväärselt arenenud. Euroopa Investeerimispank (EIP) ja komisjon on seda arengut jälginud ning vaatavad olukorda praegu koos üle, otsides kulutõhusaimat lahendust, võttes sealjuures arvesse ka lõplike abisaajatega aastaid tagasi sõlmitud lepingute (mis seetõttu ei sisalda praegusi aruandlusstandardeid) alusel kättesaadavat teavet. Kõnealune läbivaatamine on andnud kinnitust sellest, et riskikapitali tehingute praegune hindamine on riskikapitali tehingute suure arvu ja keerulise struktuuri tõttu väga aeganõudev ja raske tegevus. EIP on samuti rõhutanud, et riskikapitali tehingute hindamine põhineb võimalikult suures ulatuses sellistel asjakohastel rahvusvahelistel raamatupidamise põhimõtetel nagu IAS 39.

Eelmaksed ja nendega seotud tagatised

| 1.23. | Raamatupidamissüsteemis kirjendatud eelmaksetest koostati 150 eelmakset sisaldav representatiivne statistiline valim, mille auditeerimise tulemusel kontrollikoda leidis, et selle bilansikirje puhul on vigade määr oma finantsmõju poolest väike. Siiski rõhutab nende vigade esinemissagedus, et edaspidi tuleb parandada raamatupidamise põhiandmete täpsust operatiivpeadirektoraatide tasandil. Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

1.23.

Raamatupidamissüsteemis kirjendatud eelmaksetest koostati 150 eelmakset sisaldav representatiivne statistiline valim, mille auditeerimise tulemusel kontrollikoda leidis, et selle bilansikirje puhul on vigade määr oma finantsmõju poolest väike. Siiski rõhutab nende vigade esinemissagedus, et edaspidi tuleb parandada raamatupidamise põhiandmete täpsust operatiivpeadirektoraatide tasandil. Kõige tüüpilisemad vead olid:

| — | eelmaksed ei olnud kirjendatud kooskõlas erinevate eelarve täitmise liikidega, mis on esitatud raamatupidamisaruannete märkustes; |
| --- | --- |

—

eelmaksed ei olnud kirjendatud kooskõlas erinevate eelarve täitmise liikidega, mis on esitatud raamatupidamisaruannete märkustes;

| — | eelmaksed olid sulgemata, kuigi abisaajad olid need kasutanud enne eelarveaasta lõppu. |
| --- | --- |

—

eelmaksed olid sulgemata, kuigi abisaajad olid need kasutanud enne eelarveaasta lõppu.

| 1.24. | Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid seoses bilansi täielikkuse/täpsusega: |
| --- | --- |

1.24.

Lisaks leiti eelmaksete määratlemise ja kinnitamise osas läbi viidud täiendava audititegevuse tulemusel järgmised probleemid seoses bilansi täielikkuse/täpsusega:

| 1.24. | |
| --- | --- |

1.24.

| — | mõned maksed kanti majandustulemuste aruandesse kuludena, ehkki nad oleks tulnud kanda bilanssi eelmaksetena; |
| --- | --- |

—

mõned maksed kanti majandustulemuste aruandesse kuludena, ehkki nad oleks tulnud kanda bilanssi eelmaksetena;

| — | mõned eelmaksed on jätkuvalt bilansis, kuigi asjakohane teave, nagu kontrollitõendid, oli nende kinnitamiseks juba kättesaadav ja seega oleks olnud võimalik kirjendada need vastavate kuludena majandustulemuste aruandesse. Lisaks täheldati, et eelmaksete kinnitamise menetlused ei olnud järjepidevad. Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat teostab eelmaksete kinnitamise korrektselt, juhul kui kulude hüvitamise taotlustega ei kaasne kontrollitõendeid, teadusuuringute peadirektoraat samas olukorras jätab eelrahastamise lahtiseks. |
| --- | --- |

—

mõned eelmaksed on jätkuvalt bilansis, kuigi asjakohane teave, nagu kontrollitõendid, oli nende kinnitamiseks juba kättesaadav ja seega oleks olnud võimalik kirjendada need vastavate kuludena majandustulemuste aruandesse. Lisaks täheldati, et eelmaksete kinnitamise menetlused ei olnud järjepidevad. Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat teostab eelmaksete kinnitamise korrektselt, juhul kui kulude hüvitamise taotlustega ei kaasne kontrollitõendeid, teadusuuringute peadirektoraat samas olukorras jätab eelrahastamise lahtiseks.

| — | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et parima tava kohaselt tuleb eelmaksed heaks kiita võimalikult lühikese tähtaja jooksul ning et komisjoni eesmärgi kohaselt peaksid kõik talitused tegema seda kohe, kui piisavad tõendavad dokumendid on kättesaadavad. Vahepeal tagatakse aastalõpu kirjetega, et kritiseeritud tava ei mõjuta raamatupidamiskontode usaldatavust.
  Lisaks teevad infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ning teadusuuringute peadirektoraat koostööd, et leida ühine kõnealuse küsimusega tegelemise viis, mis on kooskõlas raamatupidamistalituse soovitustega. |
| --- | --- |

—

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et parima tava kohaselt tuleb eelmaksed heaks kiita võimalikult lühikese tähtaja jooksul ning et komisjoni eesmärgi kohaselt peaksid kõik talitused tegema seda kohe, kui piisavad tõendavad dokumendid on kättesaadavad. Vahepeal tagatakse aastalõpu kirjetega, et kritiseeritud tava ei mõjuta raamatupidamiskontode usaldatavust.

Lisaks teevad infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ning teadusuuringute peadirektoraat koostööd, et leida ühine kõnealuse küsimusega tegelemise viis, mis on kooskõlas raamatupidamistalituse soovitustega.

Võlgnevused

| 1.25. | Raamatupidamissüsteemis sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 150 kirjendatud arvest/kuluaruandest koosneva representatiivse statistilise valimi auditeerimisel leiti, et selle bilansikirje puhul on vigade määr oma finantsmõju poolest väike. Siiski rõhutab nende vigade esinemissagedus vajadust edaspidi parandada raamatupidamise põhiandmete usaldusväärsust tegevate peadirektoraatide tasandil. Enamik vigu puudutasid valedes summades kirjendatud arveid või kuluaruandeid. |
| --- | --- |

1.25.

Raamatupidamissüsteemis sisalduvate võlgnevuste kannete üldkogumist valitud 150 kirjendatud arvest/kuluaruandest koosneva representatiivse statistilise valimi auditeerimisel leiti, et selle bilansikirje puhul on vigade määr oma finantsmõju poolest väike. Siiski rõhutab nende vigade esinemissagedus vajadust edaspidi parandada raamatupidamise põhiandmete usaldusväärsust tegevate peadirektoraatide tasandil. Enamik vigu puudutasid valedes summades kirjendatud arveid või kuluaruandeid.

| 1.26. | Mõnede arvete ja kulude hüvitamistaotluste käsitlemisel leiti olulisi viivitusi. See mõjutab raamatupidamisaruandeid sel määral, kuivõrd arvete abikõlblikkuse analüüs takistab eelmaksete kinnitamist. Selle tulemusel võib tekkida olukord, kus kolmandate osapooltega seotud võlgnevused määratletakse valesti ning et kirjendatud kulude summa põhineb eelarveaasta pikkuse määramise prognoosil, mitte saadud arvete põhjal arvestatud summal. |
| --- | --- |

1.26.

Mõnede arvete ja kulude hüvitamistaotluste käsitlemisel leiti olulisi viivitusi. See mõjutab raamatupidamisaruandeid sel määral, kuivõrd arvete abikõlblikkuse analüüs takistab eelmaksete kinnitamist. Selle tulemusel võib tekkida olukord, kus kolmandate osapooltega seotud võlgnevused määratletakse valesti ning et kirjendatud kulude summa põhineb eelarveaasta pikkuse määramise prognoosil, mitte saadud arvete põhjal arvestatud summal.

Konsolideeritud majandustulemuse aruanne

| 1.27. | Maksete kirjendamine vale eelarve täitmise liigi all mõjutab kulude jagunemise korrektsust eelarve täitmise liikide kaupa majandustulemuse aruande märkustes ja segmendiaruandluses (vt ka punkt 1.23). |
| --- | --- |

1.27.

Maksete kirjendamine vale eelarve täitmise liigi all mõjutab kulude jagunemise korrektsust eelarve täitmise liikide kaupa majandustulemuse aruande märkustes ja segmendiaruandluses (vt ka punkt 1.23).

Bilansivälised kulukohustused

| 1.28. | Kuigi kõik raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad teavet asjaolu kohta, et tõenäoliselt komisjoni osakonnad või liikmesriigid korrigeerivad osa tehinguid hiljem, ei ole märkustes viidatud kulude summadele ega valdkondadele, mida võidakse kontrollida ja mille puhul rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (35). |
| --- | --- |

1.28.

Kuigi kõik raamatupidamisaruande selgitavad märkused sisaldavad teavet asjaolu kohta, et tõenäoliselt komisjoni osakonnad või liikmesriigid korrigeerivad osa tehinguid hiljem, ei ole märkustes viidatud kulude summadele ega valdkondadele, mida võidakse kontrollida ja mille puhul rakendatakse raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlust (35).

35

| 1.28. | Finantsmäärus ning põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevad valdkondlikud määrused annavad komisjonile õiguse teha kontrolle kõikide kulude suhtes palju aastaid pärast nende kandmist. Raamatupidamisaruanne ei tohiks tähendada, et arvestades nimetatud õigust, jäävad kõik asjaomased kulud aktsepteerituks. Kui võimalike sissenõudmiste summad on kvantifitseeritavad, on need avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisades 5.3 ja 5.4. |
| --- | --- |

1.28.

Finantsmäärus ning põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevad valdkondlikud määrused annavad komisjonile õiguse teha kontrolle kõikide kulude suhtes palju aastaid pärast nende kandmist. Raamatupidamisaruanne ei tohiks tähendada, et arvestades nimetatud õigust, jäävad kõik asjaomased kulud aktsepteerituks. Kui võimalike sissenõudmiste summad on kvantifitseeritavad, on need avaldatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisades 5.3 ja 5.4.

Muud küsimused

Alusetult makstud toetuste tagasinõudmine

| 1.29. | Pärast kontrollikoja soovitust on raamatupidamisaruannete märkustes esitatud rohkem teavet alusetult makstud toetuste tagasinõudmise kohta. Siiski ei sisalda raamatupidamisaruannete märkused veel täielikku ja usaldusväärset teavet liikmesriikide finantskorrektsioonide kohta. Neis esitatakse täpsem teave eelkõige kontodelt kõrvaldatud ja tagasinõutud summade ja pooleliolevate tagasinõudmiste kohta struktuurimeetmete valdkonnas (36). Suure hulga abikõlbmatute kulude tõttu, millele on korduvalt kontrollikoja aastaaruannetes viidatud, ja selleks et esitada õige ja õiglane ülevaade, tuleks kontrollikoja hinnangul esitada aruannete märkustes korrektsioonimehhanismide kohta asjakohane teave. |
| --- | --- |

1.29.

Pärast kontrollikoja soovitust on raamatupidamisaruannete märkustes esitatud rohkem teavet alusetult makstud toetuste tagasinõudmise kohta. Siiski ei sisalda raamatupidamisaruannete märkused veel täielikku ja usaldusväärset teavet liikmesriikide finantskorrektsioonide kohta. Neis esitatakse täpsem teave eelkõige kontodelt kõrvaldatud ja tagasinõutud summade ja pooleliolevate tagasinõudmiste kohta struktuurimeetmete valdkonnas (36). Suure hulga abikõlbmatute kulude tõttu, millele on korduvalt kontrollikoja aastaaruannetes viidatud, ja selleks et esitada õige ja õiglane ülevaade, tuleks kontrollikoja hinnangul esitada aruannete märkustes korrektsioonimehhanismide kohta asjakohane teave.

36

| 1.29. | 2007. aasta raamatupidamisaruande 6. peatükis antakse ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmisel kehtivast korrast ning esitatakse kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selliste tagasinõuete kogusumma kohta, sealhulgas liikmesriikide tagasinõuete kohta seoses põllumajanduskuludega. |
| --- | --- |

1.29.

2007. aasta raamatupidamisaruande 6. peatükis antakse ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmisel kehtivast korrast ning esitatakse kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selliste tagasinõuete kogusumma kohta, sealhulgas liikmesriikide tagasinõuete kohta seoses põllumajanduskuludega.

Liikmesriikide struktuurifondide tagasinõuete kohta esitati raamatupidamisaruande lisades üksnes kokkuvõtlik teave nende andmete esitamise ajastuse tõttu ja vajaduse tõttu küsida liikmesriikidelt teatavate andmete kohta selgitusi. Komisjon esitas 2008. aasta juulis tegevuskava käsitlevas teise kvartali aruandes parlamendile siiski täpsema teabe, et tugevdada komisjoni järelevalvefunktsiooni struktuurimeetmete kulutuste üle. Komisjon avaldab 2007. aasta andmed struktuurifonde käsitleva aastaaruande lisas, nagu ta tegi eelmisel aastal 2006. aasta andmete puhul. Vastavalt tegevuskavadele teeb komisjon jõupingutusi, et suurendada liikmesriikidelt saadud teabe usaldusväärsust ja täielikkust, tehes muu hulgas liikmesriikides kohapealseid auditeid.

| 1.30. | Tuginedes tõendavate asutuste töö kontrollimisele, (37) kordab kontrollikoda (38) oma kahtlusi liikmesriikide võlgnevuste täpsuse kohta põllumajandusvaldkonnas. Lisaks märgib kontrollikoda, et makseasutuste rakendatud erinevad põhimõtted seoses võlgade jõustumise kuupäevaga on põhjustanud võlgade koguväärtuse ebaühtlase esituse (vt punktid 5.44 ja 5.45). |
| --- | --- |

1.30.

Tuginedes tõendavate asutuste töö kontrollimisele, (37) kordab kontrollikoda (38) oma kahtlusi liikmesriikide võlgnevuste täpsuse kohta põllumajandusvaldkonnas. Lisaks märgib kontrollikoda, et makseasutuste rakendatud erinevad põhimõtted seoses võlgade jõustumise kuupäevaga on põhjustanud võlgade koguväärtuse ebaühtlase esituse (vt punktid 5.44 ja 5.45).

37

38

| 1.30. | Komisjon on seisukohal, et liikmesriikidelt põllumajanduse debitoorsete võlgnevuste kohta saadud teave on piisavalt usaldusväärne raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning raamatupidamisarvestuse tegemiseks. |
| --- | --- |

1.30.

Komisjon on seisukohal, et liikmesriikidelt põllumajanduse debitoorsete võlgnevuste kohta saadud teave on piisavalt usaldusväärne raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning raamatupidamisarvestuse tegemiseks.

Komisjon on oma üle vaadatud suunistes 2008. eelarveaasta kohta esitanud täiendavad selgitused seoses makseasutustepoolse võlgade väljaselgitamisega. Kontrollikoja osutatud erinev poliitika tuleneb alusetult makstud summade tagasinõudmiseks kehtestatud õigussüsteemide erinevusest liikmesriikides.

Vt ka vastused punktidele 5.44 ja 5.45.

| 1.31. | Lisaks ei sisalda aruannete märkused sissenõudeid, mis on tehtud järgneva makse mahaarvamise abil (tasakaalustamine). |
| --- | --- |

1.31.

Lisaks ei sisalda aruannete märkused sissenõudeid, mis on tehtud järgneva makse mahaarvamise abil (tasakaalustamine).

| 1.31. | Nagu on osutatud raamatupidamisaruande lisades, ei võimaldanud teabesüsteemid 2007. aastal selle teabe tuvastamist. Komisjon on 2008. aasta jooksul süsteeme kohandanud nii, et on võimalik tuvastada ja selgitada kõiki järgnevast maksest mahaarvamise kaudu saadud tagasimakseid. |
| --- | --- |

1.31.

Nagu on osutatud raamatupidamisaruande lisades, ei võimaldanud teabesüsteemid 2007. aastal selle teabe tuvastamist. Komisjon on 2008. aasta jooksul süsteeme kohandanud nii, et on võimalik tuvastada ja selgitada kõiki järgnevast maksest mahaarvamise kaudu saadud tagasimakseid.

2007. aasta raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kinnitava avalduse kontekstis antavate erihinnangute uus struktuur

| 1.32. | Pärast tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise kasutuselevõttu komisjonis otsustas kontrollikoda muuta erihinnangute koostamist: eelarve jagatakse kinnitava avalduse esitamiseks sobivateks gruppideks/rühmitusteks tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondade kaupa (vt
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.32.

Pärast tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise kasutuselevõttu komisjonis otsustas kontrollikoda muuta erihinnangute koostamist: eelarve jagatakse kinnitava avalduse esitamiseks sobivateks gruppideks/rühmitusteks tegevuspõhise eelarvestamise poliitikavaldkondade kaupa (vt
  tabel 1.2
  ).

tabel 1.2

Kontrollikoja lähenemisviis

Allikad ja meetodid

| 1.33. | Kontrollikoda kasutab kindluse tagamise mudelit, mille puhul tuleb kindlus kahest põhilisest auditi tõendusmaterjali allikast: |
| --- | --- |

1.33.

Kontrollikoda kasutab kindluse tagamise mudelit, mille puhul tuleb kindlus kahest põhilisest auditi tõendusmaterjali allikast:

| 1.33. | |
| --- | --- |

1.33.

| a) | ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt ELi eelarvest rahaliste vahendite kogumisel ja jaotamisel kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine, mille eesmärk on tagada representatiivne teave peamiste kontrollide rakendamise ja toimimise kohta ja selgitada, kas nende abil saab ära hoida või avastada ja parandada vigu. |
| --- | --- |

a)

ELi institutsioonide, liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt ELi eelarvest rahaliste vahendite kogumisel ja jaotamisel kohaldatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine, mille eesmärk on tagada representatiivne teave peamiste kontrollide rakendamise ja toimimise kohta ja selgitada, kas nende abil saab ära hoida või avastada ja parandada vigu.

Tabel 1.2 – Kulude tulem 2007. aasta aastaaruannete peatükkide kaupa

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarvejaod (J) ja rubriigid (R) vastavad 2007. aasta eelarve liigendusele peatüki kohta kontrollikoja aastaaruandes | 2007. aastal tehtud maksed |
| Aastaaruande peatükid |
| Tulud
   (39) | 38,1
   (45) |
| Maksukorralduse ja tolliliit (R.14) | |
| Põllumajandus ja loodusvarad
   (40) | 51 044,3 |
| Põllumajandus ja maaelu arendamine (R.05) | |
| Keskkond (R.07) | |
| Kalandus ja merendus (R.11) | |
| Tervise- ja tarbijakaitse (R.17) | |
| Ühtekuuluvus
   (39) | 42 015,2 |
| Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (R.04) | |
| Regionaalpoliitika (R.13) | |
| Osa R.05-st ja R.11-st on kaasatud sellesse 2007. aasta aastaaruande peatükki |
| Teausuuringud, energia ja transport
   (39) | 4 483,8 |
| Teadusuuringud (R.08) | |
| Energia ja transport (R.06) | |
| Infoühiskond ja meedia (R.09) | |
| Otsene teadustegevus (R.10) | |
| Välisabi, arengukoostöö ja laienemine
   (41) | 6 198,9 |
| Välissuhted (R.19) | |
| Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (R.21) | |
| Laienemine (R.22) | |
| Humanitaarabi (R.23) | |
| Haridus ja kodakondsus
   (42) | 1 453,0 |
| Haridus ja kultuur (R.15) | |
| Teabevahetus (R.16) | |
| Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (R.18) | |
| Majandus ja rahandus
   (43) | 489,9 |
| Majandus ja rahandus (R.01) | |
| Ettevõtlus (R.02) | |
| Konkurents (R.03) | |
| Siseturg (R.12) | |
| Kaubandus (R.20) | |
| Haldus- ja muud kulud
   (44) | 8 230,1 |
| Parlament (J. I) | |
| Nõukogu (J. II) | |
| Komisjon (J. III) | |
| Kohus (J. IV) | |
| Kontrollikoda (S. V) | |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI) | |
| Regioonide Komitee (J. VII) | |
| Euroopa Ombudsman (J. VIII) | |
| Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX) | |
| Kogusumma | 113 953,3 |

(miljonit eurot)

Eelarvejaod (J) ja rubriigid (R) vastavad 2007. aasta eelarve liigendusele peatüki kohta kontrollikoja aastaaruandes

2007. aastal tehtud maksed

Aastaaruande peatükid

Aastaaruande peatükid

Tulud
   (39)

Tulud

39

38,1
   (45)

38,1

45

Maksukorralduse ja tolliliit (R.14)

Põllumajandus ja loodusvarad
   (40)

Põllumajandus ja loodusvarad

40

51 044,3

51 044,3

Põllumajandus ja maaelu arendamine (R.05)

Keskkond (R.07)

Kalandus ja merendus (R.11)

Tervise- ja tarbijakaitse (R.17)

Ühtekuuluvus
   (39)

Ühtekuuluvus

39

42 015,2

42 015,2

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (R.04)

Regionaalpoliitika (R.13)

Osa R.05-st ja R.11-st on kaasatud sellesse 2007. aasta aastaaruande peatükki

Osa R.05-st ja R.11-st on kaasatud sellesse 2007. aasta aastaaruande peatükki

Teausuuringud, energia ja transport
   (39)

Teausuuringud, energia ja transport

39

4 483,8

4 483,8

Teadusuuringud (R.08)

Energia ja transport (R.06)

Infoühiskond ja meedia (R.09)

Otsene teadustegevus (R.10)

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine
   (41)

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

41

6 198,9

6 198,9

Välissuhted (R.19)

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (R.21)

Laienemine (R.22)

Humanitaarabi (R.23)

Haridus ja kodakondsus
   (42)

Haridus ja kodakondsus

42

1 453,0

1 453,0

Haridus ja kultuur (R.15)

Teabevahetus (R.16)

Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (R.18)

Majandus ja rahandus
   (43)

Majandus ja rahandus

43

489,9

489,9

Majandus ja rahandus (R.01)

Ettevõtlus (R.02)

Konkurents (R.03)

Siseturg (R.12)

Kaubandus (R.20)

Haldus- ja muud kulud
   (44)

Haldus- ja muud kulud

44

8 230,1

8 230,1

Parlament (J. I)

Nõukogu (J. II)

Komisjon (J. III)

Kohus (J. IV)

Kontrollikoda (S. V)

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

Regioonide Komitee (J. VII)

Euroopa Ombudsman (J. VIII)

Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX)

Kogusumma

Kogusumma

113 953,3

113 953,3

| b) | representatiivsetel statistilistel tehingute valimitel põhinevad raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulude ja tuludega seonduvate tehingute kontrollid lõpliku maksesaaja tasandini, mille eesmärk on tagada otsesed tõendid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

representatiivsetel statistilistel tehingute valimitel põhinevad raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulude ja tuludega seonduvate tehingute kontrollid lõpliku maksesaaja tasandini, mille eesmärk on tagada otsesed tõendid maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| b) | Vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele (46) viib komisjon läbi ühenduse rahastavate kulutuste kontrollimise tsükli, mida teostatakse teatavate aastate jooksul. Seda kohaldatakse näiteks raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse, struktuurimeetmete finantskorrektsioonide ning sisepoliitika ja välistegevuse tagasinõuete puhul. Mitmeaastase projekti käigus leitud vead ja nendega seonduvad alusetult makstud summad võib tagasi nõuda uurimisalusest aastast hilisemal aastal, vähendades näiteks leitud puudujäägi arvesse võtmiseks lõppmakset.
  Kõnealuste menetluste ning muude rakendatud kontrollimeetmete kohaldamine liikmesriikide ja komisjoni poolt annavad koos 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirangutega piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega.
  Seega kannab komisjon EÜ asutamislepingu artiklis 274 sätestatud lõppvastutust eelarve täitmise eest.
  Komisjon tervitab kontrollikoja suuremat rõhuasetust vigade avastamiseks ja parandamiseks võetud meetmete uurimisele peamiselt finantskorrektsioonide, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning tagasinõuete kaudu. Komisjon on teinud olulisi jõupingutusi, et parandada liikmesriikide poolt tagasinõuete kohta esitatud andmete kvaliteeti, ning ta kontrollib praegu kõnealuste andmete täielikkust ja täpsust.
  Mitmeaastaste parandusmehhanismide toimimise kohta on saadud usaldusväärseid andmeid. Komisjon on lisanud Euroopa ühenduste 2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisadesse uue peatüki, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist. Peatüki eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmise menetlusest ning prognoosida võimalikult täpselt tagasi nõutud maksete kogusummat. |
| --- | --- |

b)

Vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele (46) viib komisjon läbi ühenduse rahastavate kulutuste kontrollimise tsükli, mida teostatakse teatavate aastate jooksul. Seda kohaldatakse näiteks raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse, struktuurimeetmete finantskorrektsioonide ning sisepoliitika ja välistegevuse tagasinõuete puhul. Mitmeaastase projekti käigus leitud vead ja nendega seonduvad alusetult makstud summad võib tagasi nõuda uurimisalusest aastast hilisemal aastal, vähendades näiteks leitud puudujäägi arvesse võtmiseks lõppmakset.

46

Kõnealuste menetluste ning muude rakendatud kontrollimeetmete kohaldamine liikmesriikide ja komisjoni poolt annavad koos 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirangutega piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega.

Seega kannab komisjon EÜ asutamislepingu artiklis 274 sätestatud lõppvastutust eelarve täitmise eest.

Komisjon tervitab kontrollikoja suuremat rõhuasetust vigade avastamiseks ja parandamiseks võetud meetmete uurimisele peamiselt finantskorrektsioonide, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning tagasinõuete kaudu. Komisjon on teinud olulisi jõupingutusi, et parandada liikmesriikide poolt tagasinõuete kohta esitatud andmete kvaliteeti, ning ta kontrollib praegu kõnealuste andmete täielikkust ja täpsust.

Mitmeaastaste parandusmehhanismide toimimise kohta on saadud usaldusväärseid andmeid. Komisjon on lisanud Euroopa ühenduste 2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisadesse uue peatüki, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist. Peatüki eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmise menetlusest ning prognoosida võimalikult täpselt tagasi nõutud maksete kogusummat.

Kindluse tagamise mudeli abil hinnatakse usaldusväärsuse taset, mis saadakse järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisest ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse otsesest testimisest. Eesmärk on saada piisavalt kõrge kindluse tase põhjaliku järelduse esitamiseks.

| 1.34. | Kõnealuseid põhiallikaid võivad täiendada kaks teist allikat: |
| --- | --- |

1.34.

Kõnealuseid põhiallikaid võivad täiendada kaks teist allikat:

| a) | peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste analüüs ja nende kokkuvõte, kus märgitakse, kas komisjon sai piisava kindluse, et olemasolevad süsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse/korrektsuse; |
| --- | --- |

a)

peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste analüüs ja nende kokkuvõte, kus märgitakse, kas komisjon sai piisava kindluse, et olemasolevad süsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse/korrektsuse;

| b) | teiste, st ühenduse juhtimis- ja kontrolliprotsessidest sõltumatute (nt liikmesriikide või kolmandate riikide kõrgeimad kontrolliasutused) audiitorite töö kontrollimine (47). |
| --- | --- |

b)

teiste, st ühenduse juhtimis- ja kontrolliprotsessidest sõltumatute (nt liikmesriikide või kolmandate riikide kõrgeimad kontrolliasutused) audiitorite töö kontrollimine (47).

47

Vigade definitsioon ja käsitlemine

| 1.35. | Vead võivad seonduda maksetingimuste või muude vastavusküsimustega. Üldiselt on tegemist maksetingimustega, kui vastava toetuskava või lepingu elementaarsed õigusnormid ei ole täidetud. Muud vastavustingimused on konkreetsed tingimused, mis tulenevad seonduvatest poliitika eesmärkidest (keskkonnakaitse, hea põllumajandustava jne) või süsteeminõuetest (kontrollide miinimumarv, ettenähtud struktuurid ja menetlused jne). |
| --- | --- |

1.35.

Vead võivad seonduda maksetingimuste või muude vastavusküsimustega. Üldiselt on tegemist maksetingimustega, kui vastava toetuskava või lepingu elementaarsed õigusnormid ei ole täidetud. Muud vastavustingimused on konkreetsed tingimused, mis tulenevad seonduvatest poliitika eesmärkidest (keskkonnakaitse, hea põllumajandustava jne) või süsteeminõuetest (kontrollide miinimumarv, ettenähtud struktuurid ja menetlused jne).

| 1.36. | Kontrollikoda liigitab vead kas kvantifitseeritavateks või mittekvantifitseeritavateks. Esimesse kategooriasse kuuluvad vead, millel on otsene ja mõõdetav majanduslik mõju ELi eelarvest rahastatud alustehingute summale (48). |
| --- | --- |

1.36.

Kontrollikoda liigitab vead kas kvantifitseeritavateks või mittekvantifitseeritavateks. Esimesse kategooriasse kuuluvad vead, millel on otsene ja mõõdetav majanduslik mõju ELi eelarvest rahastatud alustehingute summale (48).

48

| 1.37. | Vigade mõju hindamisel üldkogumile tervikuna arvestatakse ainult kvantifitseeritavaid vigu. Käesolevas aruandes viitab vigade esinemissagedus kvantifitseeritavatele ja mittekvantifitseeritavatele vigadele (49). |
| --- | --- |

1.37.

Vigade mõju hindamisel üldkogumile tervikuna arvestatakse ainult kvantifitseeritavaid vigu. Käesolevas aruandes viitab vigade esinemissagedus kvantifitseeritavatele ja mittekvantifitseeritavatele vigadele (49).

49

2007. aasta audititulemuste üldine ülevaade

| 1.38. | Tulude, majandus- ja rahandusküsimuste ning haldus- ja muude kulude valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme tervikuna rakendatakse nõuetekohaselt ja korrektselt (vt punktid 4.40–4.41, 10.32–10.33 ning 11.25), on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kogusummade puhul väiksem kui 2 % (vt
  tabel 1.3
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.6, 2.7 ja 2.9 ning
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

1.38.

Tulude, majandus- ja rahandusküsimuste ning haldus- ja muude kulude valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme tervikuna rakendatakse nõuetekohaselt ja korrektselt (vt punktid 4.40–4.41, 10.32–10.33 ning 11.25), on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kogusummade puhul väiksem kui 2 % (vt
  tabel 1.3
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 2.6, 2.7 ja 2.9 ning
  tabel 2.1
  ).

tabel 1.3

tabel 2.1

| 1.38. | Komisjoni 2007. aasta koondaruande järeldustes väidetakse, et olemasolevad sisekontrollisüsteemid annavad 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piiranguid arvesse võttes piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

1.38.

Komisjoni 2007. aasta koondaruande järeldustes väidetakse, et olemasolevad sisekontrollisüsteemid annavad 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piiranguid arvesse võttes piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.

Siiski tunnistatakse vajadust teha edasisi jõupingutusi mitmete puuduste kõrvaldamiseks, eelkõige selliste puuduste, mis on esile tõstetud eelarvevahendite volitatud käsutajate esitatud reservatsioonides, ning selliste puuduste, mis kuuluvad eelarvevaldkonda, mida kontrollikoda ei pidanud rahuldavaks.

Tabel 1.3 – 2007. aasta kinnitavas avalduses esitatud kokkuvõte raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 2007. eelarveaasta aastaaruande erihinnangud | Aastaaruande punktid | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine | Vigade ulatus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulud (50) | 4.40–4.41 | | |
| Põllumajandus ja loodusvarad | 5.50–5.55 | (51) | (52) |
| Ühtekuuluvus | 6.32 | | |
| Teadusuuringud, energeetika ja transport | 7.40–7.41 | | |
| Välisabi arengukoostöö ja laienemine | 8.31–8.32 | | |
| Haridus ja kodakondsus | 9.24 | | |
| Majandus- ja rahandusküsimused | 10.32–10.33 | | |
| Haldus- ja muud kulud | 11.25 | | |
| Ülaltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud järelevalve ja kontrollisüsteemide üldise hinnangu kokkuvõte, ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse testimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, aga ei esitata kõiki seonduvaid üksikasju. Üksikasju käsitletakse aruande auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat puudutavas osas (vt punktid 1.33–1.37). |

2007. eelarveaasta aastaaruande erihinnangud

Aastaaruande punktid

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Vigade ulatus

Tulud (50)

50

4.40–4.41

Põllumajandus ja loodusvarad

5.50–5.55

(51)

51

(52)

52

Ühtekuuluvus

6.32

Teadusuuringud, energeetika ja transport

7.40–7.41

Välisabi arengukoostöö ja laienemine

8.31–8.32

Haridus ja kodakondsus

9.24

Majandus- ja rahandusküsimused

10.32–10.33

Haldus- ja muud kulud

11.25

Ülaltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud järelevalve ja kontrollisüsteemide üldise hinnangu kokkuvõte, ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse testimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, aga ei esitata kõiki seonduvaid üksikasju. Üksikasju käsitletakse aruande auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat puudutavas osas (vt punktid 1.33–1.37).

Selgitus:

| Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine |
| --- |
| | Mõjus |
| | Osaliselt mõjus (53) |
| | Ei ole mõjus |
| Vigade ulatus (54) |
| | Vähem kui 2 % (väiksem kui olulisuse künnis) |
| | 2–5 % |
| | Suurem kui 5 % |

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Mõjus

Osaliselt mõjus (53)

53

Ei ole mõjus

Vigade ulatus (54)

54

Vähem kui 2 % (väiksem kui olulisuse künnis)

2–5 %

Suurem kui 5 %

| 1.39. | Põllumajanduse ja loodusvarade, ühtekuuluvuse, teadusuuringute, energia ja transpordi, välisabi, arengukoostöö ja laienemise ning hariduse ja kodakondsuse valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteemid on parimal juhul ainult osaliselt tõhusad (vt punktid 5.50–5.55, 6.32, 7.40–7.41, 8.31–8.32 ja 9.25), on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kulude kogusumma (55) puhul suurem kui 2 % (vt
  tabel 1.3
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas esitatud või need oleks tulnud kontrollikoja hinnangul antud valdkondades esitada (vt punktid 2.6–2.11 ja
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

1.39.

Põllumajanduse ja loodusvarade, ühtekuuluvuse, teadusuuringute, energia ja transpordi, välisabi, arengukoostöö ja laienemise ning hariduse ja kodakondsuse valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteemid on parimal juhul ainult osaliselt tõhusad (vt punktid 5.50–5.55, 6.32, 7.40–7.41, 8.31–8.32 ja 9.25), on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kulude kogusumma (55) puhul suurem kui 2 % (vt
  tabel 1.3
  ). Lisaks kinnitas kontrollikoja peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas esitatud või need oleks tulnud kontrollikoja hinnangul antud valdkondades esitada (vt punktid 2.6–2.11 ja
  tabel 2.1
  ).

55

tabel 1.3

tabel 2.1

| 1.39. | Komisjon püüab tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade avastamisel ja parandamisel tõhusad, pidades silmas kohapeal tehtavate kontrollide kulusid ja neist tulenevat kasu. Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on juba suures ulatuses ellu viidud ning vähehaaval on märgata paranemist. Selle mõju avaldub täielikult pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

1.39.

Komisjon püüab tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade avastamisel ja parandamisel tõhusad, pidades silmas kohapeal tehtavate kontrollide kulusid ja neist tulenevat kasu. Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks on juba suures ulatuses ellu viidud ning vähehaaval on märgata paranemist. Selle mõju avaldub täielikult pikema aja jooksul.

Põllumajanduse ja maaelu arenguga seoses tõstab komisjon esile kontrollikoja järeldust, et kõige tõenäolisem üldine veamäär ei ole oluliselt erinev eelmise aasta omast, mis esitati 2006. aasta kinnitavas avalduses. Liikmesriikidelt saadud kontrollistatistikas sisalduv teave näitab ka, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul (EAGF), mis moodustab umbes 85 % põllumajanduse ja maaelu arengu kogukuludest, jääb lõpliku abisaaja tasandil leitud veamäär allapoole olulisusnivood. See kinnitab 2007. aasta kohta veel kord 2006. aasta positiivseid tulemusi, mida kontrollikoda tunnustas oma 2006 (56). aasta aruandes. Põllumajanduse ja maaelu arengu direktoraadi 2007. aasta tegevusaruandes esitatakse täiendavaid üksikasju.

56

Suuremat osa põllumajanduskulusid hõlmav ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) piirab tõhusalt eeskirjadevastaselt tehtud kulutuste ohtu, kui on esitatud täpsed ja usaldusväärsed andmed ning süsteemi on nõuetekohaselt rakendatud.

Põllumajanduse ja maaelu arengu 2007. aasta kulutused jäetakse tõenäoliselt tulevaste vastavusotsustega ühenduse rahastamisest välja. Koos lõplikelt abisaajatel tagasi nõutud 152 miljoni euroga on kulutuste hinnanguline suurus 439 miljonit eurot (57).

57

Ühtekuuluvuse valdkonnas rakendab komisjon tegevuskava (KOM(2008) 97 (lõplik)), et tugevdada vigade vähendamise eesmärgil järelevalvet liikmesriikide süsteemide üle.

Teadusuuringute, energia ja transpordi kontrollistrateegiaga püütakse avastada ja parandada vigu. Kui see on nelja aasta jooksul täies ulatuses rakendatud, peaks olema tagatud, et allesjäänud veamäär (vead, mida ei ole võimalik parandada) jääb allapoole olulisuse künnist, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud teadusuuringute peadirektoraatide iga-aastases tegevusaruandes.

Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas tehtavad vead on peamiselt seotud kulutustega, mida on teinud organisatsioonid, kes viivad ellu projekte komisjoni tehtud ettemaksete abil. Komisjoni kontrollisüsteemi kohaselt enne lõppmaksete tegemist ette nähtud kohustuslikud finantsauditid peaksid võimaldama selliseid vigu avastada ja parandada.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi vead tulenevad lõppmaksetest seoses meetmetega, mis on võetud vastavalt varasemasele õiguslikule raamistikule. Ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud uute programmide kavandamisel on arvesse võetud kontrollikoja varasemate aastate soovitusi lihtsustada eeskirju ning kasutada rohkem kindlasummalist rahastamist. See peaks vähendama vigade esinemist tulevikus.

Peale selle ei näita hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelkontrolli tulemused, nagu on esitatud 2007. aasta tegevusaruandes, olulist veamäära.

Vt ka vastuseid punktidele 2.8, 2.11, 5.50–5.55, 6.32, 7.41–7.42, 8.31–8.33 ja 9.25.

| 1.40. | Võrreldes eelnevate aastatega täheldati järgmisi muutusi: valimil põhinev prognoositud vigade määra vähenemine poliitikavaldkondades, mida varem hõlmati sisepoliitikate (58) ja välistegevuse (59) raames (vt
  tabel 1.3
  ). Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kontrollitavate põllumajanduskulude väärtus on oluliselt kasvanud, kuna kaasati mõned suurema riskiga kuluvaldkonnad, sealhulgas oliiviõli. Kontrollikoja hinnangul on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem siiski jätkuvalt tõhus eeskirju eiravate kulude riski maandamisel, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui ühtse otsemaksete kava maksete kohta esitatakse korrektsed ja usaldusväärsed andmed, mis põhinevad eraldatud toetusõigustel. Hiljutine ühtse otsemaksete kava kasutuselevõtt seoses toetuskavadega (näiteks oliiviõliga seonduvate toetuskavade) on positiivne areng, kuigi lühiajalises perspektiivis võib see kaasa tuua suurema vigade sageduse (vt punkt 5.52). |
| --- | --- |

1.40.

Võrreldes eelnevate aastatega täheldati järgmisi muutusi: valimil põhinev prognoositud vigade määra vähenemine poliitikavaldkondades, mida varem hõlmati sisepoliitikate (58) ja välistegevuse (59) raames (vt
  tabel 1.3
  ). Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga kontrollitavate põllumajanduskulude väärtus on oluliselt kasvanud, kuna kaasati mõned suurema riskiga kuluvaldkonnad, sealhulgas oliiviõli. Kontrollikoja hinnangul on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem siiski jätkuvalt tõhus eeskirju eiravate kulude riski maandamisel, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui ühtse otsemaksete kava maksete kohta esitatakse korrektsed ja usaldusväärsed andmed, mis põhinevad eraldatud toetusõigustel. Hiljutine ühtse otsemaksete kava kasutuselevõtt seoses toetuskavadega (näiteks oliiviõliga seonduvate toetuskavade) on positiivne areng, kuigi lühiajalises perspektiivis võib see kaasa tuua suurema vigade sageduse (vt punkt 5.52).

58

59

tabel 1.3

| 1.40. | Komisjon sooviks rõhutada, et ühtekuuluvuse valdkonnas oli suurenenud selliste projektide osakaal, kus vigu ei leitud, ning kontrollikoja üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta paranes – hinnangu „ei ole mõjus” asemel anti hinnang „osaliselt mõjus”. |
| --- | --- |

1.40.

Komisjon sooviks rõhutada, et ühtekuuluvuse valdkonnas oli suurenenud selliste projektide osakaal, kus vigu ei leitud, ning kontrollikoja üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta paranes – hinnangu „ei ole mõjus” asemel anti hinnang „osaliselt mõjus”.

Komisjon on seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seisukohal, et selliste toetuskavade kehtestamine ühtsete otsemaksete kava raames, mille puhul minevikus oli ohu tase suurem, nagu oliiviõli sektor, on vähendanud valede kulutuste ohtu, tühistades endise tootmistoetuse süsteemi.

| 1.41. | Kontrollikoda rõhutab, et auditid põllumajanduse ja loodusvarade, ühtekuuluvuse, teadusuuringute, energeetika ja transpordi ning hariduse ja kodakondsuse valdkondades näitavad, et keerulised või ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õiguslikud nõuded mõjutavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust olulisel määral (60). |
| --- | --- |

1.41.

Kontrollikoda rõhutab, et auditid põllumajanduse ja loodusvarade, ühtekuuluvuse, teadusuuringute, energeetika ja transpordi ning hariduse ja kodakondsuse valdkondades näitavad, et keerulised või ebaselged abikõlblikkuskriteeriumid või keerukad õiguslikud nõuded mõjutavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust olulisel määral (60).

60

| 1.41. | Lihtsustamine on komisjoni parema õigusloome kava põhielement. Liikmesriikidelt nõutakse samuti abikõlblikkuse kriteeriumide lihtsustamist oma riiklikes programmides. Teatav keerukus on siiski vältimatu ja seda tuleks arvesse võtta tulevikus peetavatel aruteludel vastuvõetava riskitaseme üle. |
| --- | --- |

1.41.

Lihtsustamine on komisjoni parema õigusloome kava põhielement. Liikmesriikidelt nõutakse samuti abikõlblikkuse kriteeriumide lihtsustamist oma riiklikes programmides. Teatav keerukus on siiski vältimatu ja seda tuleks arvesse võtta tulevikus peetavatel aruteludel vastuvõetava riskitaseme üle.

Ühenduse sisekontrolliraamistiku mõjususe suurendamise hindamine

Sissejuhatus

| 1.42. | Punkt 1.39 ja
  tabel 1.3
  näitavad, et järelevalve ja kontroll enamiku kulude puhul (tuginedes väärtusele) on ainult osaliselt või täielikult ebatõhus ning raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes leiti jätkuvalt olulisel määral vigu. Sellest hoolimata tõdeti nii 2007. aasta kui varasemates aastaaruannetes, et: |
| --- | --- |

1.42.

Punkt 1.39 ja
  tabel 1.3
  näitavad, et järelevalve ja kontroll enamiku kulude puhul (tuginedes väärtusele) on ainult osaliselt või täielikult ebatõhus ning raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes leiti jätkuvalt olulisel määral vigu. Sellest hoolimata tõdeti nii 2007. aasta kui varasemates aastaaruannetes, et:

tabel 1.3

| a) | komisjoni sisekontrollikorraldus paraneb jätkuvalt (st aasta tegevusaruanded – vt punktid 2.8, 2.10–2.12 ja 2.37) või heal kõrgel tasemel (st sisekontrollinõuete täitmine – vt punktid 2.25 ja 2.39); |
| --- | --- |

a)

komisjoni sisekontrollikorraldus paraneb jätkuvalt (st aasta tegevusaruanded – vt punktid 2.8, 2.10–2.12 ja 2.37) või heal kõrgel tasemel (st sisekontrollinõuete täitmine – vt punktid 2.25 ja 2.39);

| b) | komisjon on teinud edusamme oma tegevuskava rakendamisel ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (vt punktid 2.29–2.36 ja 2.39); |
| --- | --- |

b)

komisjon on teinud edusamme oma tegevuskava rakendamisel ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (vt punktid 2.29–2.36 ja 2.39);

| c) | komisjoni eelarve haldamine on paranenud viimase paari aasta jooksul (vt punktid 3.4, 3.6, 3.11, 3.15 ja 3.30–3.32). |
| --- | --- |

c)

komisjoni eelarve haldamine on paranenud viimase paari aasta jooksul (vt punktid 3.4, 3.6, 3.11, 3.15 ja 3.30–3.32).

Neid pealtnäha vastuolulisi tähelepanekuid analüüsitakse järgmistes peatükkides.

| 1.42. | Kontrollikoja hinnangus käsitletakse järelevalve ja kontrolli tõhusust vigade ärahoidmisel. Ühenduse sisekontrolliraamistik hõlmab nii vigade avastamiseks ja parandamiseks vajalikke kontrolle kui ka vigade ärahoidmiseks kavandatud kontrolle. Komisjon hindab kõnealuse raamistiku mõju süsteemi tõhususele tervikuna. |
| --- | --- |

1.42.

Kontrollikoja hinnangus käsitletakse järelevalve ja kontrolli tõhusust vigade ärahoidmisel. Ühenduse sisekontrolliraamistik hõlmab nii vigade avastamiseks ja parandamiseks vajalikke kontrolle kui ka vigade ärahoidmiseks kavandatud kontrolle. Komisjon hindab kõnealuse raamistiku mõju süsteemi tõhususele tervikuna.

Nagu kirjeldati üksikasjalikult teadusuuringute peadirektoraatide iga-aastases tegevusaruandes, on näiteks teadusuuringute, energia ja transpordi valdkonna kontrollistrateegia eesmärk avastada ja parandada vigu, nii et kui strateegia on nelja aasta jooksul täies ulatuses ellu viidud, peaks see tagama, et allesjäänud veamäär jääb allapoole olulisuse künnist.

Aktsepteeritava jääkohu (vead, mida ei ole võimalik parandada) taset uuritakse komisjoni teatises 2008. aasta lõpupoole.

Järelevalve- ja kontrolliraamistik (61)

61

| 1.43. | ELi eelarve hõlmab makseid miljonitele üksikutele lõplikele abisaajatele. Maksete tegemisel lähtutakse sellest, et lõplikud abisaajad vastaksid õigus- või haldusnormidele (nt kas abisaaja või kulud vastavad mõnikord keerukatele abikõlblikkuseeskirjade), kui ka aluseks olevate tegevuste ja/või kulude täpsusest ja olemasolust. Mõned nendest rahastamistingimustest on kindlaks määratud ühenduse eeskirjadega, nt üldkohaldatavad õigusnormid, nagu avalike hangete direktiivid, teised määravad kindlaks liikmesriigid. Lõplikele abisaajatele makstakse kas otse (otsese halduse puhul) või liikmesriikide ametiasutustelt saadud abikõlblike kulude nõuete hüvitiste kaudu (eelkõige liikmesriikidega koostöös tehtava halduse puhul). |
| --- | --- |

1.43.

ELi eelarve hõlmab makseid miljonitele üksikutele lõplikele abisaajatele. Maksete tegemisel lähtutakse sellest, et lõplikud abisaajad vastaksid õigus- või haldusnormidele (nt kas abisaaja või kulud vastavad mõnikord keerukatele abikõlblikkuseeskirjade), kui ka aluseks olevate tegevuste ja/või kulude täpsusest ja olemasolust. Mõned nendest rahastamistingimustest on kindlaks määratud ühenduse eeskirjadega, nt üldkohaldatavad õigusnormid, nagu avalike hangete direktiivid, teised määravad kindlaks liikmesriigid. Lõplikele abisaajatele makstakse kas otse (otsese halduse puhul) või liikmesriikide ametiasutustelt saadud abikõlblike kulude nõuete hüvitiste kaudu (eelkõige liikmesriikidega koostöös tehtava halduse puhul).

| 1.44. | Maksed on seaduslikud ja korrektsed, kui need nõuded on täidetud ja õiged abisaajad saavad õige summa õigel ajal. See nõuab asjakohast järelevalvet ja kontrolli. Komisjon peab tagama eelarve nõuetekohase täitmise, st seaduslikud ja korrektsed, kulud ning vahendite säästliku kasutamise. Ligikaudu 80 % kulude puhul – ühtekuuluvus ja põllumajandus – toimub täitmine koostöös liikmesriikidega, mis tegelikkuses tähendab, et neil on konkreetsed kohustused valida rahastamisprojekte, teha makseid ja kasutada kontrollisüsteeme, mis juhivad riske tõhusalt, ja esitada tulemuste aruanne. |
| --- | --- |

1.44.

Maksed on seaduslikud ja korrektsed, kui need nõuded on täidetud ja õiged abisaajad saavad õige summa õigel ajal. See nõuab asjakohast järelevalvet ja kontrolli. Komisjon peab tagama eelarve nõuetekohase täitmise, st seaduslikud ja korrektsed, kulud ning vahendite säästliku kasutamise. Ligikaudu 80 % kulude puhul – ühtekuuluvus ja põllumajandus – toimub täitmine koostöös liikmesriikidega, mis tegelikkuses tähendab, et neil on konkreetsed kohustused valida rahastamisprojekte, teha makseid ja kasutada kontrollisüsteeme, mis juhivad riske tõhusalt, ja esitada tulemuste aruanne.

| 1.45. | Tegureid, mis mõjutavad vigade esinemist või mitteesinemist, on mitmeid, sealhulgas: abikõlblikkuseeskirjade ja abisaajatele esitatavate nõuete keerukus ja asjaolu, kui hästi abisaajad neid nõudeid tunnevad; viis kuidas hüvitiste nõuded on koostatud ja kuidas neid käsitletakse; tehtud kontrollide arv ja ulatus; sanktsioonide ulatus, mida rakendatakse kulusid liiga suurena näidanud abisaajatele vigade avastamisel; ja kontrollimenetluste nähtavus ning sellega seonduv hoiatav toime. Seega vähendavad hästi koostatud eeskirjad ja määrused, mida on lihtne tõlgendada ja rakendada, vigade riski. |
| --- | --- |

1.45.

Tegureid, mis mõjutavad vigade esinemist või mitteesinemist, on mitmeid, sealhulgas: abikõlblikkuseeskirjade ja abisaajatele esitatavate nõuete keerukus ja asjaolu, kui hästi abisaajad neid nõudeid tunnevad; viis kuidas hüvitiste nõuded on koostatud ja kuidas neid käsitletakse; tehtud kontrollide arv ja ulatus; sanktsioonide ulatus, mida rakendatakse kulusid liiga suurena näidanud abisaajatele vigade avastamisel; ja kontrollimenetluste nähtavus ning sellega seonduv hoiatav toime. Seega vähendavad hästi koostatud eeskirjad ja määrused, mida on lihtne tõlgendada ja rakendada, vigade riski.

| 1.46. | Mis tahes juhtimisviisi puhul on järelevalve- ja kontrollimenetlused seotud raamistikuga, mis koosneb kolmest laiaulatuslikust toimimise tasandist: |
| --- | --- |

1.46.

Mis tahes juhtimisviisi puhul on järelevalve- ja kontrollimenetlused seotud raamistikuga, mis koosneb kolmest laiaulatuslikust toimimise tasandist:

| a) | esmatasandi kontrollid, millega kontrollitakse, kas lõplikud abisaajad täidavad oma õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

a)

esmatasandi kontrollid, millega kontrollitakse, kas lõplikud abisaajad täidavad oma õiguslikke kohustusi;

esmatasandi

| b) | teise tasandi kontrollid, millega kontrollitakse esmatasandi kontrollimeetmete tõhusust; ja |
| --- | --- |

b)

teise tasandi kontrollid, millega kontrollitakse esmatasandi kontrollimeetmete tõhusust; ja

teise tasandi

| c) | komisjoni üldine järelevalve, et tagada, et liikmesriigid ja/või komisjoni peadirektoraadid täidavad oma kohustusi ja ülesandeid eelarve täitmise osas (62). |
| --- | --- |

c)

komisjoni üldine järelevalve, et tagada, et liikmesriigid ja/või komisjoni peadirektoraadid täidavad oma kohustusi ja ülesandeid eelarve täitmise osas (62).

üldine järelevalve

62

Kuidas erinevad kontrollitasandid toimivad

| 1.47. | ELi kulutuste iseloomu tõttu esineb peamine vigade risk lõpliku abisaaja tasandil, kes tahtlikult, hooletusest või tahtmatult esitab hüvitise taotluse abikõlbmatute kulude kohta, mis ei vasta õiguslikele tingimustele, ei ole nõuetekohaselt dokumenteeritud või korrektselt arvutatud. Seda kinnitavad nii kontrollikoja varasemad kui ka käesolevas aruandes esitatud auditileiud (vt punktid 5.12–5.16, 6.22–6.27, 7.14–7.22, 8.9, 9.8–9.11 ja 10.16–10.19). Lisaks sellele, et peamine risk esineb sellel tasandil, võib vigu sageli usaldusväärselt avastada ainult kohapeal, muutes dokumentaalsed kontrollid ainult osaliselt tõhusaks. Seetõttu ja kuna igal aastal tehakse mitmeid miljoneid makseid, on esmatasandi kontrollide läbiviimine kulukas, kusjuures nende üldine maksumus on otseselt seotud nende katvusega. |
| --- | --- |

1.47.

ELi kulutuste iseloomu tõttu esineb peamine vigade risk lõpliku abisaaja tasandil, kes tahtlikult, hooletusest või tahtmatult esitab hüvitise taotluse abikõlbmatute kulude kohta, mis ei vasta õiguslikele tingimustele, ei ole nõuetekohaselt dokumenteeritud või korrektselt arvutatud. Seda kinnitavad nii kontrollikoja varasemad kui ka käesolevas aruandes esitatud auditileiud (vt punktid 5.12–5.16, 6.22–6.27, 7.14–7.22, 8.9, 9.8–9.11 ja 10.16–10.19). Lisaks sellele, et peamine risk esineb sellel tasandil, võib vigu sageli usaldusväärselt avastada ainult kohapeal, muutes dokumentaalsed kontrollid ainult osaliselt tõhusaks. Seetõttu ja kuna igal aastal tehakse mitmeid miljoneid makseid, on esmatasandi kontrollide läbiviimine kulukas, kusjuures nende üldine maksumus on otseselt seotud nende katvusega.

| 1.47. | Komisjon nõustub, et taotluste dokumentidel põhinev kontroll võib vigade ärahoidmisel olla üksnes osaliselt tõhus. Komisjoni sisekontrolliraamistik suurendab seetõttu kohapealsete kontrollide suurema arvu kaudu kindlust, et mitmeaastased kulutused on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

1.47.

Komisjon nõustub, et taotluste dokumentidel põhinev kontroll võib vigade ärahoidmisel olla üksnes osaliselt tõhus. Komisjoni sisekontrolliraamistik suurendab seetõttu kohapealsete kontrollide suurema arvu kaudu kindlust, et mitmeaastased kulutused on seaduslikud ja korrektsed.

Vt ka vastuseid punktidele 5.12–5.16, 6.23–6.27, 7.15–7.22, 8.9, 9.8–9.10 ja 10.16.

| 1.48. | Sellel tasandil tehtud kohapealsed kontrollid hõlmavad tihti ainult väikest individuaalsete taotluste osa (tavaliselt 5–10 % aastas, sõltuvalt valdkonnast). Kontrollikoda leidis puudusi põllumajandust (vt punktid 5.27, 5.28, 5.30, 5.32, 5.34–5.36) ja ühtekuuluvust (vt punkt 6.29) puudutavate kontrollide osas, mis on seotud puudustega liikmesriikide ametiasutustes. Otsese halduse puhul tuvastati puuduliku kvaliteediga esmatasandi kontrollid, sh kontrollid ei toiminud komisjoni tasandil teadusuuringute abisaajate (punktid 7.29 ja 7.30) hüvitiste puhul rahuldavalt ja auditid, mis viidi läbi sõltumatute audiitorite poolt individuaalsete taotluste kohta (vt punktid 7.32–7.33 ja 10.29–10.30), olid puuduliku kvaliteediga. |
| --- | --- |

1.48.

Sellel tasandil tehtud kohapealsed kontrollid hõlmavad tihti ainult väikest individuaalsete taotluste osa (tavaliselt 5–10 % aastas, sõltuvalt valdkonnast). Kontrollikoda leidis puudusi põllumajandust (vt punktid 5.27, 5.28, 5.30, 5.32, 5.34–5.36) ja ühtekuuluvust (vt punkt 6.29) puudutavate kontrollide osas, mis on seotud puudustega liikmesriikide ametiasutustes. Otsese halduse puhul tuvastati puuduliku kvaliteediga esmatasandi kontrollid, sh kontrollid ei toiminud komisjoni tasandil teadusuuringute abisaajate (punktid 7.29 ja 7.30) hüvitiste puhul rahuldavalt ja auditid, mis viidi läbi sõltumatute audiitorite poolt individuaalsete taotluste kohta (vt punktid 7.32–7.33 ja 10.29–10.30), olid puuduliku kvaliteediga.

| 1.48. | Kuigi on tõsi, et kohapealseid kontrolle tehakse harva kava kõigi abisaajate puhul, tehakse kõigi individuaalsete taotluste puhul alati regulatiivseid halduskontrolle. Seda seetõttu, et kohapealsed kontrollid on liiga kulukad. |
| --- | --- |

1.48.

Kuigi on tõsi, et kohapealseid kontrolle tehakse harva kava kõigi abisaajate puhul, tehakse kõigi individuaalsete taotluste puhul alati regulatiivseid halduskontrolle. Seda seetõttu, et kohapealsed kontrollid on liiga kulukad.

Struktuurimeetmete kulutuste kohapealsete esmatasandi kontrollide soovitatav sagedus on palju suurem kontrollikoja soovitatust, nagu on osutatud selgitavas märkuses juhtimise kontrollimise heade tavade kohta ajavahemikus 2000–2006.

Kontrollikoja märkustes käsitletakse peamiselt vigu, mida on võimalik avastada üksnes kohapealsete kontrollidega, mis on liiga kulukad, et neid teostada enne iga taotluse kohta makse tegemist. Abisaajatelt võib nõuda, et nad lisaksid oma lõplikule taotlusele sõltumatu audiitori koostatud tõendi.

Teadusuuringute, energia ja transpordi valdkonnas on kontrollisüsteeme oluliselt tugevdatud kontrollitõendite kehtestamise teel, nagu oli ette nähtud kuuendas raamprogrammis.

Komisjon nõustub, et kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus ei ole täiesti piisav, võttes arvesse kontrollimisel täheldatud järelejäänud vigade arvu. Vigade koguarv on kuuendas raamprogrammis siiski väiksem kui viienda raamprogrammiga seotud sertifitseerimata kulude hüvitamise taotluste puhul. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele.

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon täiendavalt suurendanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades nn kokkulepitud menetlusi, sätestades üksikasjalikult auditeerimise eeskirjad kontrolli teostavate audiitorite jaoks ning toetades kulude arvutamise meetodite valikulist tõendamist.

| 1.49. | Esmatasandi kontrollide iseloom tähendab, et puudulikku tegevust sellel tasandil ei saa kompenseerida otseselt teise tasandi kontrollidega. Nende tõhusus sõltub rohkem asjakohastest kontrollimeetmetest esmatasandil kui võimest avastada ja parandada individuaalseid vigu. Kontrollikoja audititöö käigus 2007. eelarveaasta osas leiti taas kord, et liikmesriikide täiendavate kontrollide ja komisjoni järelevalve (63) abil ei saavutata soovitud mõjususe taset. Näiteks leidis kontrollikoda puudusi järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

1.49.

Esmatasandi kontrollide iseloom tähendab, et puudulikku tegevust sellel tasandil ei saa kompenseerida otseselt teise tasandi kontrollidega. Nende tõhusus sõltub rohkem asjakohastest kontrollimeetmetest esmatasandil kui võimest avastada ja parandada individuaalseid vigu. Kontrollikoja audititöö käigus 2007. eelarveaasta osas leiti taas kord, et liikmesriikide täiendavate kontrollide ja komisjoni järelevalve (63) abil ei saavutata soovitud mõjususe taset. Näiteks leidis kontrollikoda puudusi järgmistes valdkondades:

63

| 1.49. | Vastavalt kontrollikoja soovitustele püütakse komisjoni järelevalvega parandada haldus- ja kontrollisüsteeme, et nende abil ära hoida või avastada ja parandada vigu, ning tagada, et võetud on nõutavad parandusmeetmed. See ei ole ette nähtud üksikute vigade avastamiseks. |
| --- | --- |

1.49.

Vastavalt kontrollikoja soovitustele püütakse komisjoni järelevalvega parandada haldus- ja kontrollisüsteeme, et nende abil ära hoida või avastada ja parandada vigu, ning tagada, et võetud on nõutavad parandusmeetmed. See ei ole ette nähtud üksikute vigade avastamiseks.

| a) | komisjoni nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine põllumajanduses (vt punktid 5.47 ja 5.48); |
| --- | --- |

a)

komisjoni nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine põllumajanduses (vt punktid 5.47 ja 5.48);

| a) | Punktides 5.47 ja 5.48 osutatud kontrollikoja järeldused tulenevad otseselt nõuetele vastavuse kontrollimise mehhanismist põllumajanduses ja seega ei saa neid pidada selle mehhanismi puuduseks. Komisjon on seisukohal, et mehhanism toimib hästi ja selle abil saavutatakse täielikult eesmärgid, milleks see on loodud, s.o ühenduse rahastamisest selliste kulude väljajätmine, mida ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.
  Kui vastavuskontrolli tulemusel võidakse leida abisaajatele alusetult tehtud makseid, peavad liikmesriigid nendega tegelema asjaomastelt abisaajatelt raha tagasinõudmise teel. Kuid isegi juhul, kui abisaajatelt ei ole vaja toetussummasid tagasi nõuda, sest finantskorrektsioonid on seotud vaid liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemis esinevate puudustega ja mitte alusetult tehtud maksetega, on kõnealused korrektsioonid oluliseks vahendiks, et parandada liikmesriikide süsteeme ning seeläbi ära hoida või kindlaks teha ja tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed.
  Vt ka vastuseid punktidele 5.47 ja 5.48. |
| --- | --- |

a)

Punktides 5.47 ja 5.48 osutatud kontrollikoja järeldused tulenevad otseselt nõuetele vastavuse kontrollimise mehhanismist põllumajanduses ja seega ei saa neid pidada selle mehhanismi puuduseks. Komisjon on seisukohal, et mehhanism toimib hästi ja selle abil saavutatakse täielikult eesmärgid, milleks see on loodud, s.o ühenduse rahastamisest selliste kulude väljajätmine, mida ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

Kui vastavuskontrolli tulemusel võidakse leida abisaajatele alusetult tehtud makseid, peavad liikmesriigid nendega tegelema asjaomastelt abisaajatelt raha tagasinõudmise teel. Kuid isegi juhul, kui abisaajatelt ei ole vaja toetussummasid tagasi nõuda, sest finantskorrektsioonid on seotud vaid liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemis esinevate puudustega ja mitte alusetult tehtud maksetega, on kõnealused korrektsioonid oluliseks vahendiks, et parandada liikmesriikide süsteeme ning seeläbi ära hoida või kindlaks teha ja tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed.

Vt ka vastuseid punktidele 5.47 ja 5.48.

| b) | ühtekuuluvuse kulutuste auditid (vt punktid 6.30 ja 6.31); |
| --- | --- |

b)

ühtekuuluvuse kulutuste auditid (vt punktid 6.30 ja 6.31);

| b) | Komisjon on seisukohal, et enamikul juhtudel on kontrollikoja kontrollitud auditid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kaasa toonud tõhusad parandusmeetmed ja reaalselt kasutatavad tulemused. Lisaks sellele on pädevate peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes üksikasjalikult esitatud auditeerimise, eelkõige parandusmeetmete, maksete peatamise ja finantskorrektsioonide tulemused.
  Vt ka vastuseid punktidele 6.30 ja 6.31. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on seisukohal, et enamikul juhtudel on kontrollikoja kontrollitud auditid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kaasa toonud tõhusad parandusmeetmed ja reaalselt kasutatavad tulemused. Lisaks sellele on pädevate peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes üksikasjalikult esitatud auditeerimise, eelkõige parandusmeetmete, maksete peatamise ja finantskorrektsioonide tulemused.

Vt ka vastuseid punktidele 6.30 ja 6.31.

| c) | teadusuuringute, energia ja transpordi ex-post-finantsauditid (vt punkt 7.34); |
| --- | --- |

c)

teadusuuringute, energia ja transpordi ex-post-finantsauditid (vt punkt 7.34);

ex-post

| c) | Teadusuuringute peadirektoraadid on 2007. aastal oluliselt suurendanud oma jõupingutusi auditeerimise valdkonnas ning on saavutanud oma aastaeesmärgid.
  Nüüd on tähelepanu suunatud avastatud vigade parandamisele. Teadusuuringute peadirektoraadid püüavad aktiivselt täiustada järelevalvevahendeid ning annavad täpsemaid haldus- ja finantssuuniseid. Eeldatavasti parandavad need sissenõudmise menetluse (sealhulgas ekstrapolatsiooni ja kontrollikoja tähelepanekute järelmeetmete) tõhusust ja terviklikkust. |
| --- | --- |

c)

Teadusuuringute peadirektoraadid on 2007. aastal oluliselt suurendanud oma jõupingutusi auditeerimise valdkonnas ning on saavutanud oma aastaeesmärgid.

Nüüd on tähelepanu suunatud avastatud vigade parandamisele. Teadusuuringute peadirektoraadid püüavad aktiivselt täiustada järelevalvevahendeid ning annavad täpsemaid haldus- ja finantssuuniseid. Eeldatavasti parandavad need sissenõudmise menetluse (sealhulgas ekstrapolatsiooni ja kontrollikoja tähelepanekute järelmeetmete) tõhusust ja terviklikkust.

| d) | järelevalve kvaliteedi eelkinnituse deklaratsioon ja sellega seonduvad kontrollkülastused (vt punktid 9.16, 9.17 ja 9.20). |
| --- | --- |

d)

järelevalve kvaliteedi eelkinnituse deklaratsioon ja sellega seonduvad kontrollkülastused (vt punktid 9.16, 9.17 ja 9.20).

| d) | Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat on täiustanud oma suuniseid ning koostanud tegevuskava oma kontrollkäikude lõpetamiseks. Vt vastuseid punktidele 9.16, 9.17 ja 9.20. |
| --- | --- |

d)

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat on täiustanud oma suuniseid ning koostanud tegevuskava oma kontrollkäikude lõpetamiseks. Vt vastuseid punktidele 9.16, 9.17 ja 9.20.

| 1.50. | Komisjoni järelevalve ei saa asendada nõrku esmatasandi ja teise tasandi kontrolle. Järelevalve eesmärk on tagada asjakohaste esmatasandi ja teise tasandi kontrollide kohaldamine ja nende tõhus toimimine. Tuleks tuvastada puudused madalamatel tasanditel (näiteks peadirektorite tegevusaruannetes) ja võtta meetmed olukorra parandamiseks (vt punkt 2.40). Järelevalvet teostatakse komisjoni erinevatel tasanditel, nii peadirektoraatides, mis on seotud kulude jagatud haldusega, kui komisjoni kõige kõrgemal tasandil seoses üksikute peadirektoraatidega. |
| --- | --- |

1.50.

Komisjoni järelevalve ei saa asendada nõrku esmatasandi ja teise tasandi kontrolle. Järelevalve eesmärk on tagada asjakohaste esmatasandi ja teise tasandi kontrollide kohaldamine ja nende tõhus toimimine. Tuleks tuvastada puudused madalamatel tasanditel (näiteks peadirektorite tegevusaruannetes) ja võtta meetmed olukorra parandamiseks (vt punkt 2.40). Järelevalvet teostatakse komisjoni erinevatel tasanditel, nii peadirektoraatides, mis on seotud kulude jagatud haldusega, kui komisjoni kõige kõrgemal tasandil seoses üksikute peadirektoraatidega.

| 1.50. | Põllumajanduses on vastavuskontrolli abil tuvastatud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudused ning see võib viia finantskorrektsioonide kehtestamiseni liikmesriikide suhtes. Kõnealused korrektsioonid on oluline vahend, mille abil parandada liikmesriikide süsteeme ning seega ära hoida või avastada ja tagasi nõuda abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud makseid. |
| --- | --- |

1.50.

Põllumajanduses on vastavuskontrolli abil tuvastatud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudused ning see võib viia finantskorrektsioonide kehtestamiseni liikmesriikide suhtes. Kõnealused korrektsioonid on oluline vahend, mille abil parandada liikmesriikide süsteeme ning seega ära hoida või avastada ja tagasi nõuda abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud makseid.

Ühetkuuluvuse valdkonnas tegutseb komisjon vastavalt kontrollikoja soovitustele. Komisjon suunab oma auditeerimistegevuse esmatasandi kontrollide tõhususe parandamisele ning samal ajal panustab sellistesse ennetusmeetmetesse nagu hea tava suunised ja riiklike ametiasutuste töötajate väljaõpe. Komisjon võtab finantskorrektsioonide kohaldamise kaudu meetmeid ka puudulike süsteemide ohu vähendamiseks. Komisjon tuvastab asjaomaste peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes oluliste puudustega süsteemid ja tutvustab nende parandamiseks võetavaid meetmeid.

Vt ka vastust punktile 2.40.

| 1.51. | Seda protsessi takistavad asjaolud, mis on seotud abisaajate arvuga ja eeskirjade keerukusega ning nõuete järgimise kontrollimise keerukusega, samuti finantskorrektsioonide ja sanktsioonide hoiatava mõjuga. |
| --- | --- |

1.51.

Seda protsessi takistavad asjaolud, mis on seotud abisaajate arvuga ja eeskirjade keerukusega ning nõuete järgimise kontrollimise keerukusega, samuti finantskorrektsioonide ja sanktsioonide hoiatava mõjuga.

| 1.51. | Teatavate poliitikavaldkondade sisemisi ohte tuleb arvesse võtta kontrollistrateegia kindlaksmääramisel, eelkõige mitmeaastaste programmide puhul. |
| --- | --- |

1.51.

Teatavate poliitikavaldkondade sisemisi ohte tuleb arvesse võtta kontrollistrateegia kindlaksmääramisel, eelkõige mitmeaastaste programmide puhul.

Kontrollide kulud ja tasuvus peaks olema tasakaalus ja heaks kiidetud

| 1.52. | Kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 soovitatakse, et ühenduse kulusid hõlmavate kontrollisüsteemidega loodaks asjakohane tasakaal kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu vahel vähendades tehingutes vigade riski mõistlikule tasemele (jääkrisk). Seda peavad tunnustama kõik eelarveprotsessi osapooled: |
| --- | --- |

1.52.

Kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 soovitatakse, et ühenduse kulusid hõlmavate kontrollisüsteemidega loodaks asjakohane tasakaal kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu vahel vähendades tehingutes vigade riski mõistlikule tasemele (jääkrisk). Seda peavad tunnustama kõik eelarveprotsessi osapooled:

| 1.52. | Komisjon nõustub kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 esitatud soovitustega ning rakendab neid oma tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, nagu ta on märkinud oma eduaruandes (KOM(2008) 110 (lõplik)). Komisjon jätkab tööd kontrollide kulude ja kasu valdkonnas vastavalt kõnealuse tegevuskava punktile 10 ning käivitab 2008. aasta lõpupoole uuesti arutelu vastuvõetava riski üle. |
| --- | --- |

1.52.

Komisjon nõustub kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 esitatud soovitustega ning rakendab neid oma tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, nagu ta on märkinud oma eduaruandes (KOM(2008) 110 (lõplik)). Komisjon jätkab tööd kontrollide kulude ja kasu valdkonnas vastavalt kõnealuse tegevuskava punktile 10 ning käivitab 2008. aasta lõpupoole uuesti arutelu vastuvõetava riski üle.

| a) | mitte kõiki lõplikke abisaajaid ei saa kohapeal kontrollida, ja seetõttu on alati olemas vigade jääkrisk. See risk tuleb kehtestada mõistlikule (talutavale) tasemele, võttes arvesse erinevat riiki kulusid, olemasolevate eeskirjade keerukust ja sanktsioonide hoiatavat mõju; |
| --- | --- |

a)

mitte kõiki lõplikke abisaajaid ei saa kohapeal kontrollida, ja seetõttu on alati olemas vigade jääkrisk. See risk tuleb kehtestada mõistlikule (talutavale) tasemele, võttes arvesse erinevat riiki kulusid, olemasolevate eeskirjade keerukust ja sanktsioonide hoiatavat mõju;

| b) | kontrollide kulud on oluline küsimus nii ELi eelarve kui liikmes/abisaajariikide tasandil; |
| --- | --- |

b)

kontrollide kulud on oluline küsimus nii ELi eelarve kui liikmes/abisaajariikide tasandil;

| b) | Eelkõige on suured kohapealsete kontrollide kulud. |
| --- | --- |

b)

Eelkõige on suured kohapealsete kontrollide kulud.

| c) | kulude ja jääkriski tasakaal erinevates kuluvaldkondades on nii oluline, tähtsusega, et see tuleks kinnitada poliitilisel tasandil (st eelarvepädevate / eelarve täitmist kinnitavate asutuste poolt) liidu kodanike nimel; |
| --- | --- |

c)

kulude ja jääkriski tasakaal erinevates kuluvaldkondades on nii oluline, tähtsusega, et see tuleks kinnitada poliitilisel tasandil (st eelarvepädevate / eelarve täitmist kinnitavate asutuste poolt) liidu kodanike nimel;

| d) | kui kava ei ole võimalik vastuvõetaval kulude tasemel ja vastuvõetava riskiga rakendada, tuleks see uuesti üle vaadata. |
| --- | --- |

d)

kui kava ei ole võimalik vastuvõetaval kulude tasemel ja vastuvõetava riskiga rakendada, tuleks see uuesti üle vaadata.

| 1.53. | Kui sisekontrolliraamistik loodaks tuginedes neile ratsionaalsetele printsiipidele, saaks kontrollisüsteemid määrata kindlaks lähtudes sellest, mida nende abil peaks saavutama (64) (väljundi sihtmärgid). Lisaks oleks võimalik määratleda kokkulepitud kriteeriumid, mille abil hinnanguid anda ja nende tegevust auditeerida. |
| --- | --- |

1.53.

Kui sisekontrolliraamistik loodaks tuginedes neile ratsionaalsetele printsiipidele, saaks kontrollisüsteemid määrata kindlaks lähtudes sellest, mida nende abil peaks saavutama (64) (väljundi sihtmärgid). Lisaks oleks võimalik määratleda kokkulepitud kriteeriumid, mille abil hinnanguid anda ja nende tegevust auditeerida.

64

| 1.53. | Komisjon uurib seda ideed. Praegustes ühtekuuluvuspoliitika suunistes juba soodustatakse tulemustele suunatud lähenemisviisi kontrollidele, mis põhinevad veamäära ja selle ajaliste muutuste ülesmärkimisel, ning nõue jälgida veamäära ja sellest teatada on ajavahemiku 2007–2013 puhul õigusaktidega kohustuslik. Põllumajanduses jälgitakse tähelepanelikult ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames nõutavate kontrollide tulemusi. |
| --- | --- |

1.53.

Komisjon uurib seda ideed. Praegustes ühtekuuluvuspoliitika suunistes juba soodustatakse tulemustele suunatud lähenemisviisi kontrollidele, mis põhinevad veamäära ja selle ajaliste muutuste ülesmärkimisel, ning nõue jälgida veamäära ja sellest teatada on ajavahemiku 2007–2013 puhul õigusaktidega kohustuslik. Põllumajanduses jälgitakse tähelepanelikult ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames nõutavate kontrollide tulemusi.

| 1.54. | Kontrollikoda kutsub komisjoni üles lõpetama oma kontrollide maksumuse ja kuluvaldkondades oleva jääkriski erinevate tasemete analüüsi (65). Realistlik, läbipaistev, ratsionaalne ja kulutõhus lähenemisviis riskide juhtimisele oleks kontrollikoja hinnangul kasulik nii rahastajatele kui abisaajatele võrdselt. |
| --- | --- |

1.54.

Kontrollikoda kutsub komisjoni üles lõpetama oma kontrollide maksumuse ja kuluvaldkondades oleva jääkriski erinevate tasemete analüüsi (65). Realistlik, läbipaistev, ratsionaalne ja kulutõhus lähenemisviis riskide juhtimisele oleks kontrollikoja hinnangul kasulik nii rahastajatele kui abisaajatele võrdselt.

65

---

(1)  Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanded moodustavad Euroopa ühenduste 2007. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande I köite.

1

(2)  Konsolideeritud raamatupidamisaruanded sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestusmeetodite kokkuvõtet ja muid selgitavaid märkusi.

2

(3)  Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded sisaldavad eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid, eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muid selgitavad märkusi.

3

(4)  Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhatus institutsioonide liikmeid, ametite direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajaid ja finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhatus eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ja makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

4

(5)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Kooskõlas finantsmäärusega koostati 2007. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamisaruanded esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel.

5

(6)  Enne kui institutsioonid lõplikud raamatupidamisaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need erinevate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

6

(7)  Lõplikud raamatupidamisaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos vastava haldusnõukogu otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamisaruanded annavad asutuste finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

7

(8)  GNSS – globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem.

8

(9)  Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.5 ja käesoleva aastaaruande 2. peatükki.

9

(10)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1), mille kohaselt tuleb lõplik raamatupidamisaruanne saata enne 31. juulit järgmisel eelarveaastal.

10

(11)  Nende kirjadega annab juhatus teada, et raamatupidamisaruanded on piisavad ja asjakohased ning sisaldavad kogu olulist teavet.

11

(12)  Vt komisjoni teatis „Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamine” (KOM(2002) 755, lõplik, 17.12.2002).

12

(13)  Kontrollikoja leiud uuendamise varasemate etappide kohta esitati 2004. eelarveeasta aastaaruandes (vt punktid 1.21–1.45), 2005. eelarveaasta aastaaruandes (vt punktid 1.5–1.58) ja 2006. eelarveaasta aastaaruandes (vt punktid 1.6–1.36). Järgnevate etappide tulemused esitatakse tulevastes aastaaruannetes.

13

(14)  Vt kontrollikoja 2006. eelarveaastat käsitleva kinnitava avalduse IX punkti.

14

(15)  Vt kontrollikoja 2006. eelarveaastat käsitleva kinnitava avalduse  VIII ja IX punkti.

15

(16)  Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.20 ja 1.21 ja 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.15–1.17. 2006. aasta lõpu seisuga ei olnud peaarvepidaja veel kinnitanud kolme kohalikku raamatupidamissüsteemi ja mitmed teised küsimused olid lahendamata.

16

(17)  Arengu, laienemise, keskkonna, merendus- ja kalandusasjade, suulise tõlke peadirektoraadid, siseauditi talitus.

17

(18)  Majandus- ja rahandusküsimuste, tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadid.

18

(19)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kinnitamisaruannet ei lõpetatud õigeaegselt üldise kinnitamisaruande jaoks. Uue süsteemi SYMMETRY kasutuselevõtt on ette nähtud 2009. aastaks, 2008. aastal viiakse läbi süsteemi piiratud kestusega pilootfaas.

19

(20)  Välissuhete peadirektoraadi kinnitamisaruanne ei olnud lõpetatud õigeaegselt üldise kinnitamisaruande jaoks. 2008. aasta mais esitatud kinnitamisaruanne sisaldab peatatud kinnitamist.

20

(21)  2007. aastal esitati EuropeAidi koostöötalituse kohta taas kord reservatsioon seoses aruandluse järjepidevusega, kuna puudub süstemaatiline vastavusseviimine keskse süsteemiga. Küsimus lahendati 2008. aasta juuli lõpus.

21

(22)  Teadusuuringute ühiskeskus on 2007. aasta lõpuks võtnud kasutusele uue liidese lepingutealaste andmete laadimiseks ABAC lepingute süsteemi. Uute lepingute andmed on laetud alates 2007. aastast, 2006. ja 2007. aasta lepingute andmeid laetud ei ole.

22

(23)  Eriti üldised küsimused, mis puudutavad eelarveaasta pikkuse määramist, eelmaksete viivitustega kinnitamist ja vigu nende kirjendamises, tehingute õigeaegset kirjendamist, tekkepõhise raamatupidamise lepinguid, garantiide registreerimist, üksuste vahelisi erinevusi tekkepõhise raamatupidamise põhimõtetega seotud teadmistes, andmete järjepidevust kohalike süsteemide ja tekkepõhise raamatupidamise vahel.

23

(24)  Järeltestimine on nõutav ainult pro-rata temporis tehnika kasutamisel ja kui kahe arenguaruande vahele jääv ajavahemik on pikk.

24

pro-rata temporis

(25)  Vt ka 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.18.

25

(26)  Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat.

26

(27)  Nt teadusuuringute, hariduse ja kultuuri peadirektoraadid ja EuropeAidi koostöötalitus.

27

(28)  Nt energeetika ja transpordi ja laienemise peadirektoraadid.

28

(29)  Pro rata temporis – meetod on ajaga seotud arvestamistehnika, millega väärtused määratakse vastavalt kulunud ajale.

29

Pro rata temporis

(30)  GNSS – globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem.

30

(31)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (ELT L 246, 20.7.2004, lk 1), mida laiendati määrusega (EÜ) nr 1942/2006 (ELT L 367, 22.12.2006, lk 18).

31

(32)  GNSSi järelevalveamet loodi selleks, et tagada Euroopa GNSSi-programmidega seotud avalike huvide haldamine ja olla Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal reguleeriv asutus.

32

(33)  Komisjon esitas 19. septembril 2007 ettepaneku muuta asutamismäärust nr 1321/2004. Ettepanekus ei täpsustata ameti uut rolli ja viidatakse ilma edasiste üksikasjadeta delegeerimislepingule, mis sõlmitakse ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel programmi vahendite haldamiseks ja varade omamiseks.

33

(34)  Vt ka 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.26.

34

(35)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.10 ja 1.11, 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.11, 2004. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.12 ja 1.13, 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.57 ja 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.34.

35

(36)  Vt ka 2007. eelarveaasta Euroopa Ühenduste esialgse raamatupidamisaruanne jagu 6 lubamatult tehtud maksete sissenõudmise kohta, I köide, lk 75–80.

36

(37)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2006 (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90), III lisa.

37

(38)  2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.61.

38

(39)  Peamiselt finantsraamistiku rubriigiga 1 (säästev kasv) seonduvad kulud.

39

(40)  Peamiselt finantsraamistiku rubriigiga 2 (loodusressursside säilitamine ja haldamine) seonduvad kulud.

40

(41)  Peamiselt finantsraamistiku rubriigiga 4 (ELi ülemaailmne roll) seonduvad kulud.

41

(42)  Peamiselt finantsraamistiku rubriigiga 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigsus) seonduvad kulud).

42

(43)  Peamiselt finantsraamistiku rubriikidega 1 ja 3 seonduvad kulud.

43

(44)  Peamiselt finantsraamistiku rubriikidega 5 (haldus) ja 6 (kompensatioonid) seonduvad kulud, täiendav teave on esitatud punktis 11.1.

44

(45)  Andmed viitavad tegevuskuludele ja mitte tulude väärtusele.

45

(46)  Finantsmääruse artikkel 53.

46

(47)  Üksikasjalikum teave on avaldatud kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

47

(48)  Sealhulgas näiteks tõsised avaliku hanke eeskirjade eiramise juhtumid, mis mõjutasid maksetingimusi (vt näiteks punkt 6.17).

48

(49)  Kvantifitseeritavad ja mittekvantifitseeritavad vead jagatakse vastavalt iseloomule, kontekstile, rahalisele tähtsusele ja/või vigadest mõjutatud maksete osale. Tõsised kvantifitseeritavad vead viitavad vigadele, mis ületavad 2 % määra.

49

(50)  Ulatuse piirangute kohta vt punktid 4.4 ja 4.9.

50

(51)  Kontrollikoda on siiski arvamusel, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt mõjusalt eeskirjadevastaselt tehtavate kulude ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui sellesse salvestatakse SPSi maksete kohaselt eraldatud toetusõigustel põhinevad täpsed ja usaldusväärsed andmed (vt punkt 5.52).

51

(52)  Ebaproportsionaalselt suur osa üldisest vigade määrast puudutab maaelu arendamist: EAGFi kulude puhul oli kontrollikoja hinnangul vigade määra väärtus veidi väiksem kui 2 % (vt punkt 5.13).

52

(53)  Süsteemid liigitatakse osaliselt mõjusaks, kui hinnangu tulemusel mõned kontrollivahendid töötavad asjakohaselt, teised aga mitte. Sellest tulenevalt ei pruugi nad tervikuna tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute vigade määra piiramist vastuvõetavale tasemele.

53

(54)  Vigade ulatust ei saa tõlgendada usaldusvahemikuna (statistilises mõttes). Kontrollikoda on vigade määrade skaala jaganud kolmeks vahemikuks.

54

(55)  Põllumajanduse ja loodusvarade puhul ei erine üldine vigade määr oluliselt eelmisel aastal saadud väärtusest, aga siinkohal ei võeta arvesse teavataid olulisi vigu, mida ei saanud kvantifitseerida (vt punkt 5.13).

55

(56)  ELT C 273, 15.11.2007.

56

(57)  2007. aastal nõuti finantskorrektsioonide teel tagasi 607 miljonit eurot ning liikmesriigid nõudsid lõplikelt abisaajatelt tagasi 247 miljonit (2007. aasta raamatupidamisaruande lisade 6. peatükk).

57

(58)  Varasemat sisepoliitikate valdkonda hõlmavad nüüd järgmised poliitikavaldkonnad: teadusuuringud, energeetika ja transport, haridus ja kodakondsus, majandus- ja rahandusküsimused (vt
  tabel 2.1
  ).

58

tabel 2.1

(59)  Varasem välistegevuse valdkond on nüüd osa välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkonnast (vt
  tabel 2.1
  ).

59

tabel 2.1

(60)  Näiteks esines sageli keerukate abikõlblikkustingimuste tõttu olulisel määral rohkem vigu kontrollikoja poolt kontrollitud EAFRDi tehingutes kui kontrollikoja poolt kontrollitud EAGFi rahastatud tehingutes. EAGFi kulude osas on kontrollikoja hinnangul vigade määr veidi alla 2 %, EAFRDi kulude osas märkimisväärselt üle 2 % (vt käesoleva aastaaruande punkti 5.13 ja 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.42).

60

(61)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta).

61

(62)  Komisjoni üldine järelevalve võib tugineda esmatasandi ja teise tasandi kontrollidel.

62

(63)  Siinkohal ei viidata komisjoni siseauditi talituse ega siseauditi suutlikkusele.

63

(64)  Ka jääkriski osas väljundi sihtmärgid, mitte sisendid (st kontrollitavate taotluste protsent) nagu praegu (vt punkti 2.42 alapunkt b).

64

(65)  Komisjon avaldab sellekohase teatise 2008. aasta oktoobris.

65

2. PEATÜKK

Komisjoni sisekontrollisüsteem

SISUKORD

| 2.1 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

2.1

| 2.2–2.23 | Komisjoni juhtkonna esitatud teavet käsitlevad auditileiud |
| --- | --- |

2.2–2.23

| 2.2–2.5 | Komisjoni koondaruanne |
| --- | --- |

2.2–2.5

| 2.6–2.23 | Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused |
| --- | --- |

2.6–2.23

| 2.8 | Ettevalmistusprotsess |
| --- | --- |

2.8

| 2.9–2.14 | Peadirektorite avaldused |
| --- | --- |

2.9–2.14

| 2.15 | Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad |
| --- | --- |

2.15

| 2.16–2.20 | Iga-aastastest kokkuvõtetest saadav kindlus |
| --- | --- |

2.16–2.20

| 2.21–2.23 | Olulisuse kriteeriumid ja reservatsioonide määratlemise kriteeriumid |
| --- | --- |

2.21–2.23

| 2.24–2.28 | Komisjoni sisekontrollistandardid |
| --- | --- |

2.24–2.28

| 2.25 | Baasnõuete täitmine |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Mõjusus 2007. aasta lõpus |
| --- | --- |

2.26

| 2.27–2.28 | Mõjusus ja muudetud standardite kasutuselevõtt |
| --- | --- |

2.27–2.28

| 2.29–2.36 | Tegevuskava |
| --- | --- |

2.29–2.36

| 2.29 | Üldine hinnang |
| --- | --- |

2.29

| 2.30–2.33 | Hinnang meetmete kaupa |
| --- | --- |

2.30–2.33

| 2.30 | Meetmete rakendamine on edenenud... |
| --- | --- |

2.30

| 2.31–2.33 | ...ühe märkimisväärse erandiga |
| --- | --- |

2.31–2.33

| 2.34–2.36 | Tegevuskava mõju esimene hindamine |
| --- | --- |

2.34–2.36

| 2.37–2.42 | Üldised järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

2.37–2.42

| 2.37–2.40 | Järeldused |
| --- | --- |

2.37–2.40

| 2.41–2.42 | Soovitused |
| --- | --- |

2.41–2.42

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolev peatükk annab ülevaate komisjoni 2007. aasta edusammudest oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamisel, et tagada ELi eelarvest finantseeritavate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Eelkõige analüüsitakse, mil määral on: |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolev peatükk annab ülevaate komisjoni 2007. aasta edusammudest oma peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamisel, et tagada ELi eelarvest finantseeritavate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Eelkõige analüüsitakse, mil määral on:

| 2.1. | |
| --- | --- |

2.1.

| a) | peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes ning komisjoni koondaruandes sisalduv juhtkonna poolt esitatud teave kooskõlas kontrollikoja auditileidudega (punktid 2.2–2.14); |
| --- | --- |

a)

peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes ning komisjoni koondaruandes sisalduv juhtkonna poolt esitatud teave kooskõlas kontrollikoja auditileidudega (punktid 2.2–2.14);

| b) | komisjon parandanud seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavat kindlust näitajate, asjakohaste olulisuse kriteeriumide ja iga-aastaste kokkuvõtete abil (punktid 2.15–2.23); |
| --- | --- |

b)

komisjon parandanud seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavat kindlust näitajate, asjakohaste olulisuse kriteeriumide ja iga-aastaste kokkuvõtete abil (punktid 2.15–2.23);

| c) | komisjon teinud edusamme sisekontrollistandardite rakendamisel ja seoses ühtse sisekontrolli raamistikuga, ning mis ulatuses on komisjon suutnud näidata nende meetmete mõju 2007. aasta kuludele (punktid 2.24–2.36). |
| --- | --- |

c)

komisjon teinud edusamme sisekontrollistandardite rakendamisel ja seoses ühtse sisekontrolli raamistikuga, ning mis ulatuses on komisjon suutnud näidata nende meetmete mõju 2007. aasta kuludele (punktid 2.24–2.36).

| c) | Kasutatavad sisekontrollisüsteemid annavad 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirides piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Kehtestatud kontrollimenetlused ja kontrollikoja auditileidude järelkontroll tagavad raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.
  Komisjon võtab meetmeid, et oma sisekontrollisüsteemi saadud kogemustele tuginedes veelgi parandada ja audiitorite leide arvesse võtta. 2007. aastal rakendatud meetmed hõlmasid sisekontrolli tõhusa juhtimise standardite läbivaatamist, ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava elluviimise jätkamist ja iga-aastaste tegevusaruannete koostamise suunistesse muudatuste tegemist.
  Komisjon tegeleb nende probleemide lahendamisega, millele on osutatud volitatud eelarvevahendite käsutajate reservatsioonides. Komisjon selgitab täpsemalt, miks EÜ asutamislepinguga nõutav kontrollikoja iga-aastane seisukoht erines komisjoni juhtkonna mitut aastat hõlmavast seisukohast, mille kujundamisel arvestatakse aasta jooksul esinevate vigade avastamiseks ja parandamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

Kasutatavad sisekontrollisüsteemid annavad 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirides piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt. Kehtestatud kontrollimenetlused ja kontrollikoja auditileidude järelkontroll tagavad raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

Komisjon võtab meetmeid, et oma sisekontrollisüsteemi saadud kogemustele tuginedes veelgi parandada ja audiitorite leide arvesse võtta. 2007. aastal rakendatud meetmed hõlmasid sisekontrolli tõhusa juhtimise standardite läbivaatamist, ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava elluviimise jätkamist ja iga-aastaste tegevusaruannete koostamise suunistesse muudatuste tegemist.

Komisjon tegeleb nende probleemide lahendamisega, millele on osutatud volitatud eelarvevahendite käsutajate reservatsioonides. Komisjon selgitab täpsemalt, miks EÜ asutamislepinguga nõutav kontrollikoja iga-aastane seisukoht erines komisjoni juhtkonna mitut aastat hõlmavast seisukohast, mille kujundamisel arvestatakse aasta jooksul esinevate vigade avastamiseks ja parandamiseks võetud meetmeid.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEAVET KÄSITLEVAD AUDITILEIUD

Komisjoni koondaruanne

| 2.2. | Koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse peadirektorite poolt teostatava eelarve rakendamise eest (1). Komisjon on arvamusel, et „kasutusele võetud kontrollimenetlused tagavad piisavas ulatuses nende tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, mille eest komisjon võtab üldvastutuse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274.” |
| --- | --- |

2.2.

Koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse peadirektorite poolt teostatava eelarve rakendamise eest (1). Komisjon on arvamusel, et „kasutusele võetud kontrollimenetlused tagavad piisavas ulatuses nende tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, mille eest komisjon võtab üldvastutuse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274.”

| 2.3. | Komisjon tunnistab siiski vajadust täiendavateks jõupingutusteks, et kõrvaldada mitmeid puudusi, eelkõige neid, millele on juhtinud tähelepanu volitatud eelarvevahendite käsutajad, samuti neid, mis on tuvastatud eelarve valdkondades, mille kohta kontrollikoda on andnud mitterahuldava arvamuse. Kontrollikoda on seisukohal, et antud küsimustes peaks mõningate reservatsioonide ulatus olema laiem kui komisjoni peadirektorite poolt väljendatud (punkt 2.12 ja
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.3.

Komisjon tunnistab siiski vajadust täiendavateks jõupingutusteks, et kõrvaldada mitmeid puudusi, eelkõige neid, millele on juhtinud tähelepanu volitatud eelarvevahendite käsutajad, samuti neid, mis on tuvastatud eelarve valdkondades, mille kohta kontrollikoda on andnud mitterahuldava arvamuse. Kontrollikoda on seisukohal, et antud küsimustes peaks mõningate reservatsioonide ulatus olema laiem kui komisjoni peadirektorite poolt väljendatud (punkt 2.12 ja
  tabel 2.1
  ).

| 2.3. | Komisjon tervitab kontrollikoja paranenud hinnangut tabelis 2.1, kus on esitatud tõendusmaterjal, mis on saadud peadirektorite 2007. aasta tegevusaruannetest kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks. |
| --- | --- |

2.3.

Komisjon tervitab kontrollikoja paranenud hinnangut tabelis 2.1, kus on esitatud tõendusmaterjal, mis on saadud peadirektorite 2007. aasta tegevusaruannetest kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks.

Komisjon leiab, et potentsiaalsete reservatsioonide ulatus oli kooskõlas tema poolt kehtestatud kriteeriumidega (vt vastus punktile 2.12).

Koondaruandes arvestatakse peadirektorite 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioone ja kontrollikoja 2006. aasta aruandes tehtud tähelepanekuid. Komisjon saab selle põhjal järeldada, et kasutatavad sisekontrollisüsteemid annavad 2007. aasta tegevusaruannetes kirjeldatud piirides piisava kindluse, et komisjoni tegevuseks eraldatud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.

Tabel 2.1 – Komisjoni peadirektoraatide iga-aastastest tegevusaruannetest kontrollikoja kinnitava avalduse jaoks saadav tõendusmaterjal

| Poliitikavaldkondade rühm (2) | Kõige tähtsamad peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid
  (sisalduvad avaldustes) | 2005 | 2006 | 2007 | | Mõju, mida tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (3) | Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes) | 2005 | 2006 | 2007 | | Aasta tegevusaruandes sisalduv kontrollikoja auditijäreldusi toetav tõendusmaterjal (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Põllumajandus ja loodusvarad | — | Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebapiisav rakendamine Kreekas |

Poliitikavaldkondade rühm (2)

Kõige tähtsamad peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid

(sisalduvad avaldustes)

2005

2006

2007

Mõju, mida tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (3)

Muud kontrollikoja ja/või komisjoni auditis tuvastatud olulised puudused (ei sisaldu avaldustes)

2005

2006

2007

Aasta tegevusaruandes sisalduv kontrollikoja auditijäreldusi toetav tõendusmaterjal (4)

2005

2006

2007

2005

2006

2007

Põllumajandus ja loodusvarad

—

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebapiisav rakendamine Kreekas

×

×

×

B

B

B

| — | Maaelu arengut puudutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Maaelu arengut puudutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides

×

B (6)

C (7)

B (6)

C (7)

B

| — | Maaelu arengu kulud |
| --- | --- |

—

Maaelu arengu kulud

×

| — | Kalavarudega seotud kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonisüsteemid: püügiandmed ei ole täielikud ega usaldusväärsed, inspekteerimissüsteemid ei anna kindlust |
| --- | --- |

—

Kalavarudega seotud kontrolli-, inspekteerimis- ja sanktsioonisüsteemid: püügiandmed ei ole täielikud ega usaldusväärsed, inspekteerimissüsteemid ei anna kindlust

×

Ühtekuuluvus

| — | ESF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Ühendkuningriik

×

Hispaania, Šotimaa (Ühendkuningriik), Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Läti, Calabria ja Lazio (Itaalia)

×

Hispaania, Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Itaalia, Slovakkia, Portugal, Belgia ja Luksemburg

B

B

B

| — | Programmiperioodi 1994–1999 sulgemisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 kohaldamisel |
| --- | --- |

—

Programmiperioodi 1994–1999 sulgemisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 kohaldamisel

×

C

C

B

| — | ERF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERF: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Ühendkuningriik ja Hispaania

×

Inglismaa ja Šotimaa (Ühendkuningriik)

×

Tšehhi Vabariik, Soome, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Poola, Slovakkia ja Hispaania

| — | juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) (5) |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) (5)

×

×

| — | INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

INTERREG: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Kõik programmid (välja arvatud IIIB Loode-Euroopa ning Assoorid, Kanaari saared ja Madeira)

×

Kokku 51 programmist

| — | Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

Kreeka

×

Hispaania

×

Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari ja Poola

Teadusuuringud, energeetika ja transport

| — | Ebapiisav kindlus / puudused juhtimises siseriiklike asutuste kaudu |
| --- | --- |

—

Ebapiisav kindlus / puudused juhtimises siseriiklike asutuste kaudu

×

×

B

B

B

| — | Vigade sagedus teadusuuringute arendamise kuuendas raamprogrammis (5) |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus teadusuuringute arendamise kuuendas raamprogrammis (5)

×

B

B

B

| — | Piisava tõendusmaterjali puudumine kuludeklaratsioonide täpsusega seotud vigade jääkväärtuse määramiseks |
| --- | --- |

—

Piisava tõendusmaterjali puudumine kuludeklaratsioonide täpsusega seotud vigade jääkväärtuse määramiseks

×

×

Kuues raamprogramm

×

Kuues raamprogramm

| — | Vigade sagedus (abikõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus (abikõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides

×

Viies raamprogramm

×

Viies raamprogramm

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

| — | ELi abi Kosovo UNMIKi neljanda samba rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus |
| --- | --- |

—

ELi abi Kosovo UNMIKi neljanda samba rakendamise lepingulise partneri õiguslik staatus ja vastutus

×

A

A

A

| — | Alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendusasutuste tasandil tuleb täiustada, et muuta need täielikult toimivaks |
| --- | --- |

—

Alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendusasutuste tasandil tuleb täiustada, et muuta need täielikult toimivaks

×

×

B

B

B

| — | PHARE: võimalik eeskirjade eiramine PHARE vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias |
| --- | --- |

—

PHARE: võimalik eeskirjade eiramine PHARE vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias

×

Haridus ja kodakondsus

| — | Struktureeritud järelkontrollisüsteem ning nii peadirektoraadis kui esindustes kohapeal tehtavad kontrollid puudusid suuremal osal aastast – 12 kuust 10-l |
| --- | --- |

—

Struktureeritud järelkontrollisüsteem ning nii peadirektoraadis kui esindustes kohapeal tehtavad kontrollid puudusid suuremal osal aastast – 12 kuust 10-l

Teave puudub (2)

×

Teave puudub

B

| — | Komisjon hindas puudulikult liikmesriikide poolt elukestva õppe programmi raames esitatud eelavaldusi |
| --- | --- |

—

Komisjon hindas puudulikult liikmesriikide poolt elukestva õppe programmi raames esitatud eelavaldusi

Teave puudub

×

Teave puudub

B

| — | Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis Itaalias programmitöö perioodidel 2000–2004 ja 2005–2007 |
| --- | --- |

—

Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis Itaalias programmitöö perioodidel 2000–2004 ja 2005–2007

×

| — | Piiratud kindlus 14 liikmesriigi II Euroopa Pagulasfondi (2005–2007) raames teostatud alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta |
| --- | --- |

—

Piiratud kindlus 14 liikmesriigi II Euroopa Pagulasfondi (2005–2007) raames teostatud alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

×

| — | Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis |
| --- | --- |

—

Puudused Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemis

×

(Itaalia)

Majandus- ja rahandus-küsimused

| — | Võimalik, et täiendavusnõudeid ei täideta piisavalt ühe välisasutuse poolt teostatud finantstegevuse puhul |
| --- | --- |

—

Võimalik, et täiendavusnõudeid ei täideta piisavalt ühe välisasutuse poolt teostatud finantstegevuse puhul

Teave puudub (2)

×

Teave puudub

B

Teave puudub

Teave puudub

A

| — | Teadusuuringute kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsusega seotud järele jäävate vigade määr |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsusega seotud järele jäävate vigade määr

×

| — | Euroopa standardite kehtestamise rahastamine ei toimi rahuldavalt |
| --- | --- |

—

Euroopa standardite kehtestamise rahastamine ei toimi rahuldavalt

×

Halduskulud

| — | Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides |
| --- | --- |

—

Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides

×

×

A

A

A

| — | ELi delegatsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused (5) |
| --- | --- |

—

ELi delegatsioonide järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused (5)

×

A

A

A

Allikas: kontrollikoda.

| 2.4. | Seoses struktuurifondidega märgib komisjon, et esitas koondandmed liikmesriikide riiklikul tasandil tagasi võetud ja tagasi nõutud summade kaudu tehtud finantskorrektsioonide kohta (8). Komisjon peaks aga oma koondaruandes rohkem rõhku panema liikmesriikide andmetes esinevatele „lünkadele ja vasturääkivustele”. Seega peaksid teabe kvaliteedi parandamiseks ettenähtud meetmed hõlmama mitte üksnes komisjoni, nagu koondaruandes väljendatud, vaid ka liikmesriike (vt ka punktid 1.42, 2.31–2.33 ja 3.26–3.28). |
| --- | --- |

2.4.

Seoses struktuurifondidega märgib komisjon, et esitas koondandmed liikmesriikide riiklikul tasandil tagasi võetud ja tagasi nõutud summade kaudu tehtud finantskorrektsioonide kohta (8). Komisjon peaks aga oma koondaruandes rohkem rõhku panema liikmesriikide andmetes esinevatele „lünkadele ja vasturääkivustele”. Seega peaksid teabe kvaliteedi parandamiseks ettenähtud meetmed hõlmama mitte üksnes komisjoni, nagu koondaruandes väljendatud, vaid ka liikmesriike (vt ka punktid 1.42, 2.31–2.33 ja 3.26–3.28).

| 2.4. | Struktuurifondide 2006. aasta aruande lisa, millele viidatakse koondaruandes (KOM(2008) 338 (lõplik)), ja 2007. aasta raamatupidamisaruanded kinnitavad, et liikmesriikidelt saadud andmed on puudulikud ja vastuolulised. |
| --- | --- |

2.4.

Struktuurifondide 2006. aasta aruande lisa, millele viidatakse koondaruandes (KOM(2008) 338 (lõplik)), ja 2007. aasta raamatupidamisaruanded kinnitavad, et liikmesriikidelt saadud andmed on puudulikud ja vastuolulised.

2007. aasta koondaruandes korratakse komisjoni kohustust (vt punkt 3.1) esitada Euroopa Parlamendile kord kvartalis aruanne edusammude kohta, mida on tehtud komisjoni järelevalverolli tugevdamist struktuurimeetmete ühisel juhtimisel käsitleva tegevuskava (KOM(2008) 97 (lõplik)) rakendamisel. Kvartaliaruanded sisaldavad teavet komisjoni poolt ühise juhtimise valdkonnas tehtud korrektsioonide ja tagasi nõutud summade kohta ning teise kvartali aruanne sisaldab teavet liikmesriikide poolt tagasi võetud ja tagasi nõutud summade kohta, millest teatatakse 2008. aastal eelmise aasta kohta. Komisjoni tegevuskava hõlmab liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedi parandamiseks mõeldud meetmeid.

Vt ka vastused punktidele 2.32, 2.33 ja 3.26–3.28.

| 2.5. | Komisjoni hinnang mõningatele mitmeaastastele eesmärkidele on kontrollikoja omast erinev. Näiteks leiab komisjon, et on täitnud nii mõjusa sisekontrollisüsteemi saavutamise eesmärgi kui ka eesmärgi parandada aruandekohustuse täitmist iga-aastaste tegevusaruannete abil. Kontrollikoda märgib aga, et sisekontrollistandardite rakendamisest hoolimata ei ole mitmete järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusus vigade ärahoidmisel, avastamisel ja parandamisel veel nähtav (vt ka punkt 2.26) ning et iga-aastaste tegevusaruannete mõningate reservatsioonide ulatust ja katvust tuleks laiendada, et need saavutaksid oma potentsiaalse mõju (vt punkt 2.12). |
| --- | --- |

2.5.

Komisjoni hinnang mõningatele mitmeaastastele eesmärkidele on kontrollikoja omast erinev. Näiteks leiab komisjon, et on täitnud nii mõjusa sisekontrollisüsteemi saavutamise eesmärgi kui ka eesmärgi parandada aruandekohustuse täitmist iga-aastaste tegevusaruannete abil. Kontrollikoda märgib aga, et sisekontrollistandardite rakendamisest hoolimata ei ole mitmete järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusus vigade ärahoidmisel, avastamisel ja parandamisel veel nähtav (vt ka punkt 2.26) ning et iga-aastaste tegevusaruannete mõningate reservatsioonide ulatust ja katvust tuleks laiendada, et need saavutaksid oma potentsiaalse mõju (vt punkt 2.12).

| 2.5. | Komisjoni koondaruandes (KOM(2008) 338 (lõplik), 3. lisa) liigitati mõned eesmärkide täitmiseks elluviidud algatused lõpetatuks. See ei tähenda seda, et komisjon ei kavatse tulevikus võtta lisameetmeid sisekontrollisüsteemide või iga-aastaste tegevusaruannete täiustamiseks. Komisjon on seadnud endale ülesandeks täiustada pidevalt oma sisekontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

2.5.

Komisjoni koondaruandes (KOM(2008) 338 (lõplik), 3. lisa) liigitati mõned eesmärkide täitmiseks elluviidud algatused lõpetatuks. See ei tähenda seda, et komisjon ei kavatse tulevikus võtta lisameetmeid sisekontrollisüsteemide või iga-aastaste tegevusaruannete täiustamiseks. Komisjon on seadnud endale ülesandeks täiustada pidevalt oma sisekontrollisüsteemi.

2007. aastal lõpetas komisjon näiteks kahe erialgatuse elluviimise, mille eesmärk oli parandada aruandekohustuse täitmist iga-aastaste tegevusaruannete abil, ja rakendama on hakatud uut meedet, mis seisneb maineriskide järjekindlas vältimises ning veamäärade, olulisuse ja reservatsioonide seose selgemas käsitlemises.

Iga-aastaste tegevusaruannete ja koondaruandega seotud meetme rakendamine on lõpetatud. Peadirektorid selgitavad nüüd põhjalikumalt oma keskkonda, riske ja üldist mõju kindlusele. Näiteks ühtekuuluvuse ja põllumajanduse valdkonnas olid peadirektorite 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioonid komisjoni arvates olulisuse kriteeriumidega kooskõlas ja hõlmasid kõiki süsteeme, kus esines olulisi puudusi, ning reservatsioonide võimalikku mõju hinnati nõuetekohaselt.

Peadirektorid kaaluvad enne oma avalduste allkirjastamist kontrolliraamistiku tõhusust tervikuna, mitte üksnes selle tõhusust vigade vältimisel.

Vt ka vastused punktidele 2.12, 2.25 ja 2.26.

Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused

| 2.6. | Peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste läbivaatamisel hindas kontrollikoda, mil määral antakse neis õiglane (st oluliste moonutusteta) ülevaade kasutusel olevate menetluste mõjususe kohta, ja eelkõige, kas järelevalve- ja kontrollisüsteemid annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

2.6.

Peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste läbivaatamisel hindas kontrollikoda, mil määral antakse neis õiglane (st oluliste moonutusteta) ülevaade kasutusel olevate menetluste mõjususe kohta, ja eelkõige, kas järelevalve- ja kontrollisüsteemid annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 2.7. | Läbi vaadati kõik aasta tegevusaruanded ning lisaks analüüsiti põhjalikult 15 peadirektoraadi tegevusaruandeid. |
| --- | --- |

2.7.

Läbi vaadati kõik aasta tegevusaruanded ning lisaks analüüsiti põhjalikult 15 peadirektoraadi tegevusaruandeid.

Ettevalmistusprotsess

| 2.8. | 2007. aasta tegevusaruannete koostamise juhendis (9) rõhutati komisjoni kesktalituste väljendatud vajadust muuta selgemaks seos sisekontrollisüsteemide mõjususe ja avalduste koostamise aluste vahel. Enamik peadirektoreid selgitaski üksikasjalikult põhielemente, millel nende poolt väljendatud kindlus põhines. |
| --- | --- |

2.8.

2007. aasta tegevusaruannete koostamise juhendis (9) rõhutati komisjoni kesktalituste väljendatud vajadust muuta selgemaks seos sisekontrollisüsteemide mõjususe ja avalduste koostamise aluste vahel. Enamik peadirektoreid selgitaski üksikasjalikult põhielemente, millel nende poolt väljendatud kindlus põhines.

Peadirektorite avaldused

| 2.9. | Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kindluse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati selleks ettenähtud eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollimehhanismid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, esitades siiski mitmetel juhtudel reservatsioone. Kontrollikoda hindas avalduste põhjendatust, võrreldes nende katvust ja mõju kontrollikoja auditi tulemustega. |
| --- | --- |

2.9.

Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kindluse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati selleks ettenähtud eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollimehhanismid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, esitades siiski mitmetel juhtudel reservatsioone. Kontrollikoda hindas avalduste põhjendatust, võrreldes nende katvust ja mõju kontrollikoja auditi tulemustega.

| 2.10. | 2007. aasta 40 avaldusest sisaldab 13 (10) üht või mitut reservatsiooni, millest enamik viitab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvatele puudustele. Reservatsioonide koguarv langes 20-lt (2006. aastal) 17-le (2007. aastal), ehkki nende rahanduslik kogumõju suurenes. |
| --- | --- |

2.10.

2007. aasta 40 avaldusest sisaldab 13 (10) üht või mitut reservatsiooni, millest enamik viitab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvatele puudustele. Reservatsioonide koguarv langes 20-lt (2006. aastal) 17-le (2007. aastal), ehkki nende rahanduslik kogumõju suurenes.

| 2.11. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi reservatsioonide hinnanguline rahanduslik kogumõju suurenes umbkaudu 140 miljonilt eurolt 2006. aastal ligi 725 miljoni euroni 2007. aastal (11). Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta uus reservatsioon maaelu arengu kulude kohta põhineb liikmesriikidelt saadud teabel, mille veamäär on üle 3 %. Sertifitseerimisasutused ei olnud teabe kehtivust aga tõendanud ega peadirektoraadid seda kinnitanud. Kõige olulisemad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud reservatsioonid on toodud
  tabelis 2.1
  . |
| --- | --- |

2.11.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi reservatsioonide hinnanguline rahanduslik kogumõju suurenes umbkaudu 140 miljonilt eurolt 2006. aastal ligi 725 miljoni euroni 2007. aastal (11). Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta uus reservatsioon maaelu arengu kulude kohta põhineb liikmesriikidelt saadud teabel, mille veamäär on üle 3 %. Sertifitseerimisasutused ei olnud teabe kehtivust aga tõendanud ega peadirektoraadid seda kinnitanud. Kõige olulisemad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud reservatsioonid on toodud
  tabelis 2.1
  .

| 2.11. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes on märgitud nii riskisummad, s.o puudulike süsteemidega seotud maksed, kui ka finantsmõju ulatus. Finantsmõju määratakse kindlaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustega seotud kindla määraga korrektsioonide ulatuse põhjal. Komisjon leiab, et selline lähenemisviis võimaldab tuvastatud puuduste võimalikku finantsmõju õiglaselt hinnata. |
| --- | --- |

2.11.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes on märgitud nii riskisummad, s.o puudulike süsteemidega seotud maksed, kui ka finantsmõju ulatus. Finantsmõju määratakse kindlaks juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustega seotud kindla määraga korrektsioonide ulatuse põhjal. Komisjon leiab, et selline lähenemisviis võimaldab tuvastatud puuduste võimalikku finantsmõju õiglaselt hinnata.

2007. aasta reservatsioon maaelu arengu kulutuste kohta põhines liikmesriikidelt 31. märtsiks 2008 saadud teabel ning kontrollikoja auditi tulemustel.

2008. aasta eelarvega seoses ootab komisjon liikmesriikidelt kinnitatud andmeid enne 2009. aasta märtsi lõppu.

| 2.12. | Tabelist nähtub, et aasta tegevusaruannetes leidub selget ja ühest tõendusmaterjali kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste kinnitamiseks ainult majandus- ja rahandusküsimustes. Enamiku poliitikavaldkondade, eriti põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika puhul, on tegevusaruannete teave vastava kinnitava avalduse erihinnangu järeldustega paremini kooskõlas kui varasematel aastatel. Kontrollikoda märgib siiski, et antud reservatsioonide ulatust ja katvust tuleks laiendada, et need saavutaksid oma potentsiaalse mõju, ning et peadirektorite järeldused ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on mitmes poliitikavaldkonnas positiivsemad kui kontrollikoja auditileiud. |
| --- | --- |

2.12.

Tabelist nähtub, et aasta tegevusaruannetes leidub selget ja ühest tõendusmaterjali kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste kinnitamiseks ainult majandus- ja rahandusküsimustes. Enamiku poliitikavaldkondade, eriti põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika puhul, on tegevusaruannete teave vastava kinnitava avalduse erihinnangu järeldustega paremini kooskõlas kui varasematel aastatel. Kontrollikoda märgib siiski, et antud reservatsioonide ulatust ja katvust tuleks laiendada, et need saavutaksid oma potentsiaalse mõju, ning et peadirektorite järeldused ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on mitmes poliitikavaldkonnas positiivsemad kui kontrollikoja auditileiud.

| 2.12. | Samal ajal kui kontrollikoda avaldab igal aastal auditi järeldusotsuse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (nagu on nõutud EÜ asutamislepingus), keskendub peadirektori arvamus sellele, kas raha on kasutatud ettenähtud eesmärgil, võttes arvesse kontrolli mitmeaastast kestust ning selle tõhusust vigade avastamisel ja parandamisel. Peadirektorid esitavad juhtkonna arvamuse, mis põhineb teabel, mis hõlmab komisjoni auditeid, kontrollikoja aruandeid ja tähelepanekuid ning vajaduse korral liikmesriikide kontrollide tulemusi. |
| --- | --- |

2.12.

Samal ajal kui kontrollikoda avaldab igal aastal auditi järeldusotsuse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (nagu on nõutud EÜ asutamislepingus), keskendub peadirektori arvamus sellele, kas raha on kasutatud ettenähtud eesmärgil, võttes arvesse kontrolli mitmeaastast kestust ning selle tõhusust vigade avastamisel ja parandamisel. Peadirektorid esitavad juhtkonna arvamuse, mis põhineb teabel, mis hõlmab komisjoni auditeid, kontrollikoja aruandeid ja tähelepanekuid ning vajaduse korral liikmesriikide kontrollide tulemusi.

Nagu punktidele 2.3 ja 2.5 esitatud vastustes on juba märgitud, leiab komisjon, et peadirektorite 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioonid või nende puudumine olid kooskõlas olulisuse kriteeriumidega ja hõlmasid kõiki süsteeme, kus esines olulisi puudusi, ning et reservatsioonide võimalikku mõju hinnati nõuetekohaselt.

Enne oma avalduste allkirjastamist kaaluvad peadirektorid kontrolliraamistiku tõhusust tervikuna, mitte üksnes selle tõhusust vigade vältimisel.

| 2.13. | Hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkonnas ei ole peadirektorite väljendatud kinnitus kontrollikoja leidudega mõnes olulises punktis kooskõlas. Kontrollikoda leidis märkimisväärseid puudusi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvates ex ante deklareerimismenetlustes (vt punktid 9.17 ja 9.25), kuid peadirektor ei ole nende puuduste kohta reservatsiooni esitanud. Teabevahetuse peadirektoraadi puhul on esitatud reservatsioon seoses struktureeritud järelkontrollide puudumisega, kuid kontrollikoda leidis märkimisväärseid puudusi ka eelkontrollides (vt punktid 9.23 ja 9.25). |
| --- | --- |

2.13.

Hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkonnas ei ole peadirektorite väljendatud kinnitus kontrollikoja leidudega mõnes olulises punktis kooskõlas. Kontrollikoda leidis märkimisväärseid puudusi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvates ex ante deklareerimismenetlustes (vt punktid 9.17 ja 9.25), kuid peadirektor ei ole nende puuduste kohta reservatsiooni esitanud. Teabevahetuse peadirektoraadi puhul on esitatud reservatsioon seoses struktureeritud järelkontrollide puudumisega, kuid kontrollikoda leidis märkimisväärseid puudusi ka eelkontrollides (vt punktid 9.23 ja 9.25).

| 2.13. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kindlus põhineb igakülgsel kontrollil, mitte üksnes eelneva avalduse hindamisel. |
| --- | --- |

2.13.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi kindlus põhineb igakülgsel kontrollil, mitte üksnes eelneva avalduse hindamisel.

2007.–2013. aasta elukestva õppe programmi õiguslikus aluses ettenähtud juhtimis- ja kontrollisüsteem arendab edasi 2000.–2006. aasta süsteemi, võttes arvesse kontrollikoja soovitusi. Komisjoni varasemate aastate kontrollid, sealhulgas 2007. aastal tehtud kontrollid, toetasid hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järeldust, et kontrollisüsteemid annavad piisava kindluse, kuigi kontrollisüsteemide rakendamist riiklike pädevate asutuste tehtavate kontrollide tasandil tuleb märkimisväärselt tõhustada.

Peale selle ei näita hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelkontrolli tulemused, nagu on esitatud 2007. aasta tegevusaruandes, olulist veamäära.

Seoses süsteemiga tervikuna, on teabevahetuse peadirektoraat juba esitanud oma iga-aastases tegevusaruandes reservatsiooni järelevalve puudulikkuse tõttu ja võtnud meetmeid olukorra parandamiseks, alustades sellest, et 1. novembril 2007 loodi järelevalveüksus, mis tegeleb nüüd teise tasandi eelkontrolliga.

Vt ka vastused punktidele 9.17, 9.20, 9.23 ja 9.24.

| 2.14. | Välisabi, arengu ja laienemise poliitikavaldkonnas näitavad kontrollikoja leiud, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on olulisel määral seaduslikkuse ja/või korrektsuse vigadest mõjutatud, kusjuures enamasti on olnud tegemist rakendusasutuste poolt hallatud tehingutega (vt punkt 8.31), ning et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad (vt punkt 8.32). Neid leide ei kajasta peadirektorid oma reservatsioonides piisavalt. |
| --- | --- |

2.14.

Välisabi, arengu ja laienemise poliitikavaldkonnas näitavad kontrollikoja leiud, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on olulisel määral seaduslikkuse ja/või korrektsuse vigadest mõjutatud, kusjuures enamasti on olnud tegemist rakendusasutuste poolt hallatud tehingutega (vt punkt 8.31), ning et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad (vt punkt 8.32). Neid leide ei kajasta peadirektorid oma reservatsioonides piisavalt.

| 2.14. | Kontrollikoda leiab, et mitut peadirektoraati hõlmavad tehingud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Ometigi saab iga peadirektoraat teha järeldusi ja anda aru üksnes oma valdkonna vigade olulisuse kohta. |
| --- | --- |

2.14.

Kontrollikoda leiab, et mitut peadirektoraati hõlmavad tehingud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Ometigi saab iga peadirektoraat teha järeldusi ja anda aru üksnes oma valdkonna vigade olulisuse kohta.

Olles uurinud kontrollikoja tuvastatud vigu ja võttes arvesse korrektsioone, mida võidakse teha tulevikus, eelkõige kohustuslike auditite tulemusena, leiab komisjon, et vigade jääkoht ei ole oluline.

Kontrollikoja tuvastatud vead on peamiselt seotud kulutustega, mida on teinud organisatsioonid, kes viivad ellu projekte komisjoni tehtud ettemaksete abil. Komisjoni kontrollisüsteemi kohaselt enne lõppmaksete tegemist ette nähtud kohustuslikud finantsauditid peaksid võimaldama selliseid vigu avastada ja parandada. Komisjon leiab, et vigade jääkohtu on piisavalt vähendatud.

Komisjon on sellegipoolest seadnud endale ülesandeks muuta süsteemid veelgi tõhusamaks ja 2007. aastal võeti rakendusorganisatsioonide tasandil kontrolli tugevdamiseks täiendavaid meetmeid, sealhulgas muudeti projektiauditite suuniseid.

Vt ka vastus punktile 8.31.

Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad

| 2.15. | Komisjon on korrektsuse näitajate esitamisele 2007. aasta tegevusaruannetes erilist tähelepanu pööranud (12). Enamik peadirektoreid on kasutanud suunavaid sisekontrolli näidiseid, et näidata, kuidas on asjakohaseid õiguslikke, regulatiivseid ja lepingulisi sätteid järgitud ning kuidas on neid võimalik seostada piisava kindlusega (13). Ühe peadirektoraadi puhul ei ole kasutatud alusandmed aga usaldusväärsed ja/või seos seaduslikkuse ja korrektsusega ei ole selgelt välja toodud (14). Peaaegu ükski peadirektor ei ole kasutanud näitajaid, mis võimaldaksid võrdlust eelmiste aastatega, ega seadnud seaduslikkuse ja korrektsuse eesmärke (15). |
| --- | --- |

2.15.

Komisjon on korrektsuse näitajate esitamisele 2007. aasta tegevusaruannetes erilist tähelepanu pööranud (12). Enamik peadirektoreid on kasutanud suunavaid sisekontrolli näidiseid, et näidata, kuidas on asjakohaseid õiguslikke, regulatiivseid ja lepingulisi sätteid järgitud ning kuidas on neid võimalik seostada piisava kindlusega (13). Ühe peadirektoraadi puhul ei ole kasutatud alusandmed aga usaldusväärsed ja/või seos seaduslikkuse ja korrektsusega ei ole selgelt välja toodud (14). Peaaegu ükski peadirektor ei ole kasutanud näitajaid, mis võimaldaksid võrdlust eelmiste aastatega, ega seadnud seaduslikkuse ja korrektsuse eesmärke (15).

| 2.15. | Komisjon töötas välja mitu sisekontrolli mudelit, et esitada kontrollistrateegiad ühtlustatult, kuid eri juhtimisküsimuste või -viisidega kohandatult. Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad, mis on mõeldud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalve ja aruandluse hõlbustamiseks, muutusid 2007. aasta tegevusaruannete puhul kohustuslikuks. Komisjon leiab, et see on esimene oluline samm, kuid mõistab, et näitajate usaldusväärsust ja selgust tuleb parandada. Näitajaid peab saama järelkontrolli ja järelevalve eesmärgil täielikult ja hõlpsalt kasutada. |
| --- | --- |

2.15.

Komisjon töötas välja mitu sisekontrolli mudelit, et esitada kontrollistrateegiad ühtlustatult, kuid eri juhtimisküsimuste või -viisidega kohandatult. Seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad, mis on mõeldud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse järelevalve ja aruandluse hõlbustamiseks, muutusid 2007. aasta tegevusaruannete puhul kohustuslikuks. Komisjon leiab, et see on esimene oluline samm, kuid mõistab, et näitajate usaldusväärsust ja selgust tuleb parandada. Näitajaid peab saama järelkontrolli ja järelevalve eesmärgil täielikult ja hõlpsalt kasutada.

Iga-aastastest kokkuvõtetest saadav kindlus

| 2.16. | Muudetud finantsmääruse artikli 53b lõikega 3 (16) nähakse ette, et „liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõte olemasolevatest audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil” (17). Vastavalt komisjoni kesktalituste juhtnööridele peaksid peadirektorid esitama esialgse hinnangu iga-aastastest kokkuvõtetest saadava kindluse kohta 2007. aasta tegevusaruannetes (18). |
| --- | --- |

2.16.

Muudetud finantsmääruse artikli 53b lõikega 3 (16) nähakse ette, et „liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõte olemasolevatest audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil” (17). Vastavalt komisjoni kesktalituste juhtnööridele peaksid peadirektorid esitama esialgse hinnangu iga-aastastest kokkuvõtetest saadava kindluse kohta 2007. aasta tegevusaruannetes (18).

| 2.17. | Kontrollikoda on varasemalt tunnustanud iga-aastaste kokkuvõtete rolli sisekontrolli täiendava elemendina ning julgustanud komisjoni lisama protsessile väärtust, määrates kindlaks ühised probleemid, võimalikud lahendused ja parimad tavad ning kasutades seda teavet oma järelevalveülesande täitmisel (19). |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoda on varasemalt tunnustanud iga-aastaste kokkuvõtete rolli sisekontrolli täiendava elemendina ning julgustanud komisjoni lisama protsessile väärtust, määrates kindlaks ühised probleemid, võimalikud lahendused ja parimad tavad ning kasutades seda teavet oma järelevalveülesande täitmisel (19).

| 2.18. | Kontrollikoja auditiga selgus, et 31. märtsi 2008. aasta seisuga oli 27 liikmesriigist iga-aastase kokkuvõtte esitanud 25, kellest kaheksa ei täitnud finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade miinimumnõudeid (20) ja 12 täitsid neid ainult osaliselt. Lisaks esitasid 25 liikmesriigist ainult 15 avalduse edastatud teabe täielikkuse ja õigsuse kohta, kusjuures kaks avaldust käsitlesid programmitöö perioodi 2007–2013, millega seoses oli tehtud ainult madala riskitasemega eelmakseid. |
| --- | --- |

2.18.

Kontrollikoja auditiga selgus, et 31. märtsi 2008. aasta seisuga oli 27 liikmesriigist iga-aastase kokkuvõtte esitanud 25, kellest kaheksa ei täitnud finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade miinimumnõudeid (20) ja 12 täitsid neid ainult osaliselt. Lisaks esitasid 25 liikmesriigist ainult 15 avalduse edastatud teabe täielikkuse ja õigsuse kohta, kusjuures kaks avaldust käsitlesid programmitöö perioodi 2007–2013, millega seoses oli tehtud ainult madala riskitasemega eelmakseid.

| 2.18. | Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et komisjon teostas iga-aastaste kokkuvõtete koostamise üle nõuetekohast järelevalvet, esitades selgesõnalised suunised ja selgitades viivitamata välja rikkumiste põhjused. |
| --- | --- |

2.18.

Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et komisjon teostas iga-aastaste kokkuvõtete koostamise üle nõuetekohast järelevalvet, esitades selgesõnalised suunised ja selgitades viivitamata välja rikkumiste põhjused.

Komisjon on võtnud asjakohaseid meetmeid, et viia läbi kõigi miinimumnõuete eiramise ja esitatud andmete kvaliteediprobleemide juhtumite järelkontroll.

Liikmesriigi suhtes, kes ei esitanud nõuetekohast iga-aastast avaldust, on algatatud rikkumismenetlus.

| 2.19. | Ebaühtlase esituse ning asjaolu tõttu, et sageli puudub avaldus alusandmete täielikkuse ja õigsuse kohta, ei anna iga-aastased kokkuvõtted veel usaldusväärset hinnangut järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele ja mõjususele. |
| --- | --- |

2.19.

Ebaühtlase esituse ning asjaolu tõttu, et sageli puudub avaldus alusandmete täielikkuse ja õigsuse kohta, ei anna iga-aastased kokkuvõtted veel usaldusväärset hinnangut järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele ja mõjususele.

| 2.19. | Esimeste iga-aastaste kokkuvõtete tulemused on olnud üldiselt positiivsed, sest lõppkokkuvõttes järgisid nõudeid peaaegu kõik liikmesriigid, ja komisjon leiab, et see annab hea aluse järgmise aasta kokkuvõtete kvaliteedi parandamiseks. Komisjon esitab liikmesriikidele muudetud suunised, mis sisaldavad soovitusi 2008. aasta kokkuvõtete kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

2.19.

Esimeste iga-aastaste kokkuvõtete tulemused on olnud üldiselt positiivsed, sest lõppkokkuvõttes järgisid nõudeid peaaegu kõik liikmesriigid, ja komisjon leiab, et see annab hea aluse järgmise aasta kokkuvõtete kvaliteedi parandamiseks. Komisjon esitab liikmesriikidele muudetud suunised, mis sisaldavad soovitusi 2008. aasta kokkuvõtete kvaliteedi parandamiseks.

| 2.20. | Kontrollikoda on seisukohal, et iga-aastaste kokkuvõtete esitamise esimesel aastal on komisjon nõuetekohaselt protsessi üle järelevalvet teostanud, väljastades selgesõnalised suunised ning selgitades välja tähtaegade ja ulatuse või kvaliteedikriteeriumide mittejärgimise põhjused. |
| --- | --- |

2.20.

Kontrollikoda on seisukohal, et iga-aastaste kokkuvõtete esitamise esimesel aastal on komisjon nõuetekohaselt protsessi üle järelevalvet teostanud, väljastades selgesõnalised suunised ning selgitades välja tähtaegade ja ulatuse või kvaliteedikriteeriumide mittejärgimise põhjused.

Olulisuse kriteeriumid ja reservatsioonide määratlemise kriteeriumid

| 2.21. | Enamik peadirektoraate on kehtestanud olulisuse kriteeriumid (21) vastavalt komisjoni suunistele ja kohandanud need enda juhtimisviisi, sisekontrollikeskkonna ja liikmesriikide kontrollisüsteemidega (22). |
| --- | --- |

2.21.

Enamik peadirektoraate on kehtestanud olulisuse kriteeriumid (21) vastavalt komisjoni suunistele ja kohandanud need enda juhtimisviisi, sisekontrollikeskkonna ja liikmesriikide kontrollisüsteemidega (22).

| 2.22. | Vastavalt kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruandes antud soovitusele (23) on neli peamist peadirektoraati, kes vastutavad ELi eelarve täitmise eest liikmesriikidega koostöös toimuva halduse alusel, (24) üle vaadanud liikmesriikide struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamismeetodid. Peadirektorid annavad nüüd hinnangu „sisaldab märkimisväärseid puudujääke” kõigile programmidele või süsteemidele, mille kohta on asjakohane asutus väljastanud eitava auditi järeldusotsuse, välja arvatud juhul, kui mõnest muust allikast on saadud usaldusväärseid tõendeid vastupidise kohta (25). |
| --- | --- |

2.22.

Vastavalt kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruandes antud soovitusele (23) on neli peamist peadirektoraati, kes vastutavad ELi eelarve täitmise eest liikmesriikidega koostöös toimuva halduse alusel, (24) üle vaadanud liikmesriikide struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamismeetodid. Peadirektorid annavad nüüd hinnangu „sisaldab märkimisväärseid puudujääke” kõigile programmidele või süsteemidele, mille kohta on asjakohane asutus väljastanud eitava auditi järeldusotsuse, välja arvatud juhul, kui mõnest muust allikast on saadud usaldusväärseid tõendeid vastupidise kohta (25).

| 2.23. | Üks peadirektoraat kasutas olulisuse künniseid, mis ei ole kooskõlas aasta tegevusaruandes mujal esitatud teabe ja antud kindlusega (26). |
| --- | --- |

2.23.

Üks peadirektoraat kasutas olulisuse künniseid, mis ei ole kooskõlas aasta tegevusaruandes mujal esitatud teabe ja antud kindlusega (26).

| 2.23. | Komisjoni kesktalitused seadsid endale koondaruandes ülesandeks esitada peadirektoraatidele täiendavad suunised veamäärade, olulisuse ja reservatsioonide vahelise seose selgemaks muutmiseks. |
| --- | --- |

2.23.

Komisjoni kesktalitused seadsid endale koondaruandes ülesandeks esitada peadirektoraatidele täiendavad suunised veamäärade, olulisuse ja reservatsioonide vahelise seose selgemaks muutmiseks.

Kuid 20. joonealuses märkuses viidatud juhul olid asjaomased kulutused komisjoni tegevuse kui terviku suhtes eriti ebaolulised ning järgitud lähenemisviis on kooskõlas põhimõttega, et peadirektoraadid peavad oma kontrollisüsteemide kehtestamisel saavutama tasakaalu kulude ja tulude vahel. See on kooskõlas muude avaldustega kindluse hea taseme kohta.

KOMISJONI SISEKONTROLLISTANDARDID

| 2.24. | Kontrollikoda hindas valikuliselt sisekontrollistandardite rakendamist mitmes komisjoni talituses. Eesmärk oli hinnata mitte üksnes miinimumnõuete (baasnõuete) täitmise määra, vaid ka raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ettenähtud süsteemide mõjusust. Süsteemide mõjususe hindamine on eriti oluline 2007. aasta seisukohalt, kuna selle põhjal on võimalik teha järeldusi komisjoni edusammude kohta antud valdkonnas enne standardite üldist läbivaatamist, mida hakatakse teostama alates 2008. aastast. |
| --- | --- |

2.24.

Kontrollikoda hindas valikuliselt sisekontrollistandardite rakendamist mitmes komisjoni talituses. Eesmärk oli hinnata mitte üksnes miinimumnõuete (baasnõuete) täitmise määra, vaid ka raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ettenähtud süsteemide mõjusust. Süsteemide mõjususe hindamine on eriti oluline 2007. aasta seisukohalt, kuna selle põhjal on võimalik teha järeldusi komisjoni edusammude kohta antud valdkonnas enne standardite üldist läbivaatamist, mida hakatakse teostama alates 2008. aastast.

| 2.24. | Komisjoni eesmärk on tõendada, et standardite rakendamine aitab tõhusalt suurendada juhtkonna kindlust. Sellest põhimõttest lähtuti sisekontrollistandardite 2007. aasta muudatuste puhul (jõustuvad 2008. aastal). |
| --- | --- |

2.24.

Komisjoni eesmärk on tõendada, et standardite rakendamine aitab tõhusalt suurendada juhtkonna kindlust. Sellest põhimõttest lähtuti sisekontrollistandardite 2007. aasta muudatuste puhul (jõustuvad 2008. aastal).

Baasnõuete täitmine

| 2.25. | Kontrollikoda hindas sisekontrollistandardite rakendamist 2007. eelarveaastal ja leidis, et peadirektoraadid täidavad keskmiselt 96 % (2006. aastal 95 %) baasnõuetest (vt
  tabel 2.2
  ). Seega on komisjon alates 2004. aastast rakendanud sisekontrollistandardeid ühtlaselt heal tasemel. |
| --- | --- |

2.25.

Kontrollikoda hindas sisekontrollistandardite rakendamist 2007. eelarveaastal ja leidis, et peadirektoraadid täidavad keskmiselt 96 % (2006. aastal 95 %) baasnõuetest (vt
  tabel 2.2
  ). Seega on komisjon alates 2004. aastast rakendanud sisekontrollistandardeid ühtlaselt heal tasemel.

| 2.25. | Komisjon võttis sisekontrollistandardid vastu 2000. aastal samal aastal käivitatud reformi osana. Standardid ja nendega seotud miinimumnõuded olid mõeldud selleks, et võimaldada kindlaks teha komisjoni sisekontrollisüsteemide taset. Selle lähenemisviisi edukust tõendab järjekindlalt peaaegu täielik nõuete järgimine, mida on viimastel aastatel täheldanud nii talitused kui ka kontrollikoda. |
| --- | --- |

2.25.

Komisjon võttis sisekontrollistandardid vastu 2000. aastal samal aastal käivitatud reformi osana. Standardid ja nendega seotud miinimumnõuded olid mõeldud selleks, et võimaldada kindlaks teha komisjoni sisekontrollisüsteemide taset. Selle lähenemisviisi edukust tõendab järjekindlalt peaaegu täielik nõuete järgimine, mida on viimastel aastatel täheldanud nii talitused kui ka kontrollikoda.

Mõjusus 2007. aasta lõpus

| 2.26. | Hoolimata edasiminekust ei ole komisjon suutnud 2007. aasta kohta täiel määral näidata, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid piisavalt mõjusad, vähendamaks vigade riski teatud poliitikavaldkondades, nagu põllumajandus ja loodusvarad (punkt 5.51), ühtekuuluvuspoliitika (punkt 6.32), (27) teadusuuringud, energeetika ja transport (punkt 7.41), välisabi, arengukoostöö ja laienemine (punkt 8.32) ning haridus ja kodakondsus (punkt 9.25). |
| --- | --- |

2.26.

Hoolimata edasiminekust ei ole komisjon suutnud 2007. aasta kohta täiel määral näidata, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid piisavalt mõjusad, vähendamaks vigade riski teatud poliitikavaldkondades, nagu põllumajandus ja loodusvarad (punkt 5.51), ühtekuuluvuspoliitika (punkt 6.32), (27) teadusuuringud, energeetika ja transport (punkt 7.41), välisabi, arengukoostöö ja laienemine (punkt 8.32) ning haridus ja kodakondsus (punkt 9.25).

| 2.26. | Komisjon tunnistab vajadust võtta meetmeid, et suurendada sisekontrolli- ja järelevalvesüsteemide tõhusust teatavates poliitikavaldkondades. Meetmete võtmine on pidev protsess, mis hõlmab kontrollisüsteemide edasist tõhustamist kõigil kontrollitasanditel. |
| --- | --- |

2.26.

Komisjon tunnistab vajadust võtta meetmeid, et suurendada sisekontrolli- ja järelevalvesüsteemide tõhusust teatavates poliitikavaldkondades. Meetmete võtmine on pidev protsess, mis hõlmab kontrollisüsteemide edasist tõhustamist kõigil kontrollitasanditel.

Vt ka vastused punktidele 5.51, 6.33, 7.42, 8.31 ja 9.25.

Tabel 2.2 – Kontrollikoja analüüs (raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega otseselt seotud) sisekontrollistandardite rakendamise kohta valitud peadirektoraatides (olukord seisuga 31.12.2007)

| Peadirektoraat või talitus | Standard 11
  „Riskianalüüs ja -juhtimine” | Standard 12
  „Adekvaatne juhtimisteave” | Standard 14
  „Väärnähtustest teatamine” | Standard 17
  „Järelevalve” | Standard 18
  „Erandite registreerimine” | Standard 20
  „Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” | Standard 21
  „Auditiaruanded” | Standard 22
  „Siseauditi suutlikkus” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 |
| Üldtalitused |
| Väljaannete talitus | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Poliitikavaldkonnad |
| Põllumajandus ja maaelu areng | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Majandus- ja rahandusküsimused | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Energeetika ja transport | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Merendus ja kalandus | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B |
| Infoühiskond ja meedia | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionaalpoliitika | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Teadusuuringud | B | A | B | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Välissuhted |
| Laienemine | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Välissuhted | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Humanitaarabi | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Sisesuhted |
| Eelarve | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis | B | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Osalist järgimist täheldati 2007. aastal ka järgmistel juhtudel: sisekontrollistandard 11 – Europe Aid, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, arengu peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat; sisekontrollistandard 12 – maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ja Euroopa poliitika nõustajate büroo; sisekontrollistandard 18 – keskkonna peadirektoraat ja tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat.
  Hinnang:
  Nõuete järgimine
  A: Baasnõudeid on järgitud.
  B: Baasnõudeid on osaliselt järgitud.

  Allikas: kontrollikoda. |

Peadirektoraat või talitus

Standard 11

„Riskianalüüs ja -juhtimine”

Standard 12

„Adekvaatne juhtimisteave”

Standard 14

„Väärnähtustest teatamine”

Standard 17

„Järelevalve”

Standard 18

„Erandite registreerimine”

Standard 20

„Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”

Standard 21

„Auditiaruanded”

Standard 22

„Siseauditi suutlikkus”

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

Üldtalitused

Väljaannete talitus

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Poliitikavaldkonnad

Põllumajandus ja maaelu areng

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Majandus- ja rahandusküsimused

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Energeetika ja transport

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Merendus ja kalandus

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

Infoühiskond ja meedia

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionaalpoliitika

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Teadusuuringud

B

A

B

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Välissuhted

Laienemine

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Välissuhted

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Humanitaarabi

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Sisesuhted

Eelarve

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis

B

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Osalist järgimist täheldati 2007. aastal ka järgmistel juhtudel: sisekontrollistandard 11 – Europe Aid, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, arengu peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat; sisekontrollistandard 12 – maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ja Euroopa poliitika nõustajate büroo; sisekontrollistandard 18 – keskkonna peadirektoraat ja tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat.

Hinnang:

Nõuete järgimine

A: Baasnõudeid on järgitud.

B: Baasnõudeid on osaliselt järgitud.

Allikas: kontrollikoda.

Mõjusus ja muudetud standardite kasutuselevõtt

| 2.27. | 2007. aastal otsustas komisjon asendada praeguse sisekontrollistandardite ülesehituse põhimõtete ja nendega seotud üksikasjalike nõuetega, mis vastavad üldjoontes endistele sisekontrollistandarditele ja baasnõuetele (28). Kaheksa kontrollikoja 2007. aasta hindamise seisukohalt asjakohase sisekontrollistandardi analüüs ei näidanud, et uus vorming oleks kaasa toonud olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

2.27.

2007. aastal otsustas komisjon asendada praeguse sisekontrollistandardite ülesehituse põhimõtete ja nendega seotud üksikasjalike nõuetega, mis vastavad üldjoontes endistele sisekontrollistandarditele ja baasnõuetele (28). Kaheksa kontrollikoja 2007. aasta hindamise seisukohalt asjakohase sisekontrollistandardi analüüs ei näidanud, et uus vorming oleks kaasa toonud olulisi muudatusi.

| 2.27. | Standardite läbivaatamise eesmärk oli selgitada ja lihtsustada nende rakendamist: uued standardid hõlmavad samu valdkondi, kuid on sõnastatud kõigile töötajatele arusaadavamalt. Uues raamistikus kõrvaldati eelmiste standardite vahelised kattumised ja rõhutati kontrollisüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

2.27.

Standardite läbivaatamise eesmärk oli selgitada ja lihtsustada nende rakendamist: uued standardid hõlmavad samu valdkondi, kuid on sõnastatud kõigile töötajatele arusaadavamalt. Uues raamistikus kõrvaldati eelmiste standardite vahelised kattumised ja rõhutati kontrollisüsteemide tõhusust.

Vt ka vastus punktile 2.28.

| 2.28. | Muudetud sisekontrollistandardite üks koostisosi on sisekontrolli mõjususe hindamine, mille käigus peavad komisjoni talitused hindama ja demonstreerima kasutusel olevate sisekontrollisüsteemide mõjusust. Hindamise aluseks on teatavate standardite esmatähtsaks pidamine ja juhtkonna poolt igal aastal läbi viidav riskihindamine. Kuna aga sisekontrollistandardid on omavahel seotud ja moodustavad ühise kontrolliraamistiku, peab komisjonil olema võimalik igal aastal näidata ka sisekontrollisüsteemi kui terviku mõjusust. |
| --- | --- |

2.28.

Muudetud sisekontrollistandardite üks koostisosi on sisekontrolli mõjususe hindamine, mille käigus peavad komisjoni talitused hindama ja demonstreerima kasutusel olevate sisekontrollisüsteemide mõjusust. Hindamise aluseks on teatavate standardite esmatähtsaks pidamine ja juhtkonna poolt igal aastal läbi viidav riskihindamine. Kuna aga sisekontrollistandardid on omavahel seotud ja moodustavad ühise kontrolliraamistiku, peab komisjonil olema võimalik igal aastal näidata ka sisekontrollisüsteemi kui terviku mõjusust.

| 2.28. | Tõhususest aruandmise nõue toimib kahel tasandil: |
| --- | --- |

2.28.

Tõhususest aruandmise nõue toimib kahel tasandil:

| — | näidates, et komisjoni talitused rakendavad tõhusalt standardeid (mis hõlmavad finants- ja muid küsimusi) ning |
| --- | --- |

—

näidates, et komisjoni talitused rakendavad tõhusalt standardeid (mis hõlmavad finants- ja muid küsimusi) ning

| — | näidates, et komisjoni kasutatavad süsteemid vähendavad tõhusalt vigade esinemise riski aluseks olevates tehingutes, mis on kõnealuse tähelepaneku teema. |
| --- | --- |

—

näidates, et komisjoni kasutatavad süsteemid vähendavad tõhusalt vigade esinemise riski aluseks olevates tehingutes, mis on kõnealuse tähelepaneku teema.

2008. aasta tegevusaruannetes antakse aru valitud prioriteetsete standardite rakendamisest igas talituses, sest ainuüksi tõhususest aruandmise nõude täitmisest ei piisa. Volitatud eelarvevahendite käsutajate avaldustes, mis võeti kasutusele 2001. aasta tegevusaruannetes, käsitletakse sisekontrollisüsteemi kui terviku tõhusust raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel.

TEGEVUSKAVA

Üldine hinnang

| 2.29. | 2007. aasta detsembris lõppes komisjoni määratud kaheaastane periood ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava rakendamiseks (29). Komisjoni 2007. aasta kokkuvõtvas aruandes (30) antakse positiivne hinnang meetmete rakendamisel 2007. aasta detsembriks tehtud edusammudele, märkides, et teabe saamiseks, mis tõestaks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute veamäära vähendamiseks mõeldud meetmete mõjusust, kulub veel aega. |
| --- | --- |

2.29.

2007. aasta detsembris lõppes komisjoni määratud kaheaastane periood ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava rakendamiseks (29). Komisjoni 2007. aasta kokkuvõtvas aruandes (30) antakse positiivne hinnang meetmete rakendamisel 2007. aasta detsembriks tehtud edusammudele, märkides, et teabe saamiseks, mis tõestaks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute veamäära vähendamiseks mõeldud meetmete mõjusust, kulub veel aega.

| 2.29. | Tegevuskava eesmärk on kõrvaldada sisekontrolli raamistiku konkreetsed puudused. 31. detsembrile 2007 eelneva kahe aasta jooksul oli kavas rakendada 16 meedet. See eesmärk suudeti suurel määral täita (ülejäänud meetmete rakendamine on kavas lõpetada 2008. aasta lõpuks). |
| --- | --- |

2.29.

Tegevuskava eesmärk on kõrvaldada sisekontrolli raamistiku konkreetsed puudused. 31. detsembrile 2007 eelneva kahe aasta jooksul oli kavas rakendada 16 meedet. See eesmärk suudeti suurel määral täita (ülejäänud meetmete rakendamine on kavas lõpetada 2008. aasta lõpuks).

Meetmete rakendamine tuleks lahus hoida nende mõjust (vt komisjoni 27. veebruari 2008. aasta teatis: (31)„[...] aja jooksul väheneb vigade hulk veelgi ja suureneb kindlus sedamööda, kuidas avaldub võetud meetmete mõju sisekontrolli aluseks olevatele süsteemidele”). Komisjon on võtnud endale ülesandeks avaldada eri meetmeid käsitlev iga-aastane mõjuaruanne.

Hinnang meetmete kaupa

Meetmete rakendamine on edenenud...

| 2.30. | Kontrollikoja analüüsist (vt
  tabel 2.3
  ) selgub, et komisjon tegi 2007. aastal oma tegevuskava rakendamisel edusamme. Ühtekokku oli 2007. aasta lõpuks rakendatud 21 allmeedet (2006. aastal 7) ja 14 allmeedet oli erinevas rakendusjärgus (2006. aastal 19). |
| --- | --- |

2.30.

Kontrollikoja analüüsist (vt
  tabel 2.3
  ) selgub, et komisjon tegi 2007. aastal oma tegevuskava rakendamisel edusamme. Ühtekokku oli 2007. aasta lõpuks rakendatud 21 allmeedet (2006. aastal 7) ja 14 allmeedet oli erinevas rakendusjärgus (2006. aastal 19).

| 2.30. | Kontrollikoja analüüs kinnitab suurel määral komisjoni enda 27. veebruari 2008. aasta eduaruandes (KOM(2008) 110 (lõplik)) esitatud analüüsi. Meetmete rakendamine kestab ja sellega tegeletakse innukalt. Meetmete mõju avaldub kindlasti alles pärast nende rakendamist 2006. ja 2007. aastal. Esimene mõjuaruanne koostatakse 2009. aasta alguses. |
| --- | --- |

2.30.

Kontrollikoja analüüs kinnitab suurel määral komisjoni enda 27. veebruari 2008. aasta eduaruandes (KOM(2008) 110 (lõplik)) esitatud analüüsi. Meetmete rakendamine kestab ja sellega tegeletakse innukalt. Meetmete mõju avaldub kindlasti alles pärast nende rakendamist 2006. ja 2007. aastal. Esimene mõjuaruanne koostatakse 2009. aasta alguses.

Meedet 1 tuleb kahtlemata pidada lõpetatuks, sest 2007.–2013. aasta eeskirjad on nüüd suurelt osalt vastu võetud. Saavutati mõningane lihtsustamine, eriti sellistes valdkondades nagu struktuurifondide programmide koostamine ja ühekordsete hüvitiste lubamine mitmes poliitikavaldkonnas.

Komisjon rõhutab, et rakendama on hakatud meedet 7c (tõendavate auditite kriteeriumide laiendamine teistele juhtimisviisidele, keskendudes nn kokkulepitud menetluste kasutamisele). Kokkulepitud menetlusi kasutatakse välisabi puhul ning kaalutakse ka nende kasutamist hariduse ja kultuuri puhul.

Tegevuskavas meetme 8N (kõrgeimate kontrolliasutustega suhete arendamine, et selgitada välja, kuidas saaks nende tööd kasutada kinnituse andmiseks, ning juhtumiuuringu algatamine kõrgeimate kontrolliasutuste ees seisvate, ühenduse vahenditest tehtud kulude uurimisega seotud küsimuste lahendamiseks) raames kavandatud töö on peaaegu lõpetatud, nagu komisjon on märkinud. Ühendust on võetud mitme kõrgeima kontrolliasutusega, sealhulgas nende liikmesriikidega, kes esitavad riiklike avaldusi. Koos Sloveenia kõrgeima kontrolliasutusega teostatud juhtumiuuring on aidanud oluliselt parandada komisjoni poolt kõigile riiklikele kõrgeimatele kontrolliasutustele esitatavaid finantsaruandeid.

Meetme 12 kohta (astuda samme sisekontrolli raamistiku puuduste kõrvaldamiseks iga-aastaste juhtimiskavade ja tegevusaruannete abil) arvab komisjon, et see on lõplikult rakendatud, sest peadirektoraadid on kohustatud analüüsima oma riske iga-aastaste juhtimiskavade koostamise käigus ning andma aru oma sisekontrollisüsteemide tõhususe kohta iga-aastastes tegevusaruannetes. Kuigi sellise analüüsi ja aruandluse eest vastutab jätkuvalt juhtkond, leiab komisjon, et tegevuskavas tuvastatud puudused kõrvaldatakse tavapärase aruandlusprotsessi abil.

Tabel 2.3 – Ülevaade komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava rakendamisest

| Viide | Valdkond / (all-)meetmed / tegevuskavas määratud tähtaeg | Komisjoni hinnang meetmete lõpuleviimise kohta seisuga 31.12.2007 | Kontrollikoja hinnang rakendusjärgule seisuga 31.12.2007 | Komisjoni hinnang saavutatud mõju kohta (veebruar 2008) (32) | Kontrollikoja esialgne hinnang saavutatud mõju kohta seisuga 31.12.2007 (33) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lihtsustamine ja ühised kontrollipõhimõtted (meetmed 1–4) |
| 1 | Lihtsustada aastateks 2007–2013 kehtestatud reegleid, eelkõige seoses struktuurifondide ja teadusuuringute programmide kulude abikõlblikkusega (31.12.2006). | Lõpule viidud | Lõpule viidud | | Ei ole mõõdetav |
| 2 | Teha ettepanek viia muudetud finantsmäärusse sisse sisekontrolli kehtestamine eelarvepõhimõttena, tuginedes institutsioonidevaheliste konsultatsioonide tulemustele (1.6.2006). | Peatatud | Ei ole rakendatud | — | — |
| 3a | Kehtestada sisekontrolli mudelid, mis sisaldavad teatavas kontrollikeskkonnas kasutatavaid kontrollielemente (31.5.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 3b | Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse ühise juhtimise ja sisepoliitika sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil väljatöötatud mudeleid ja kontrollistrateegiaid (30.9.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 3c | Viia läbi vastastikused eksperdihinnangud, et suurendada kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust peadirektoraatide gruppide kaupa (31.3.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 3d | Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse välispoliitika, halduskulude, ühinemiseelse abi ning EAFi ja omavahendite sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil väljatöötatud mudeleid ja kontrollistrateegiaid (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 3e | Viia läbi vastastikused eksperdihinnangud, et suurendada kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust peadirektoraatide gruppide kaupa (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 3N | Alates 2006. aasta koondaruandest esitab komisjon selgesõnaliselt ja edastab eelarvepädevatele institutsioonidele reservatsioonid üldise kindluse kohta koos asjakohase teabega finantskorrektsioonide või maksete peatamise kohta, eritledes reservatsioone vajaduse korral valdkondade või liikmesriikide kaupa (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 4 | Käivitada institutsioonidevaheline algatus aluspõhimõtete kehtestamiseks seoses alustehingute lubatavate riskidega ja ühiste mõõdikute määratlemisega nende riskide juhtimiseks (31.3.2006). | Peatatud | Ei ole rakendatud | — | — |
| Juhtkonna avaldused ja auditi kindlus (meetmed 5–8) |
| 5 | Edendada juhtkonna avalduste kasutamist praktilisel tasandil läbirääkimistel perioodi 2007–2013 õigusaktide üle, mis käsitlevad kaudset tsentraliseeritud juhtimist, ja siseriiklike koordineerimisasutuste loomist, mis annaksid ülevaate saadavast kindlusest näiteks kokkuvõtte abil igas poliitikavaldkonnas esitatud avaldustest (30.6.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 6a | Koostada suunised juhtkonna avalduste tõhustamiseks teadusuuringute ja muudes sisepoliitika valdkondades (30.9.2006). | Ühendatud meetmega 7 | — | — | — |
| 6b | Laiendada suuniseid juhtkonna avalduste tõhustamiseks välispoliitika valdkonnas (31.12.2007). | Peatatud | Peatatud | — | — |
| 7a | Kehtestada kriteeriumid tõendavatele audititele teadusuuringute ja sisepoliitika valdkonnas, keskendudes „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 7b | Analüüsida tõendavate auditite kriteeriumeid perioodi 2007–2013 ühise juhtimise valdkonnas (kui neid ei ole juba kehtestatud), kaaludes ka „kokkulepitud menetluste” kasutamist (31.3.2007). | Peatatud | Peatatud | — | — |
| 7c | Laiendada tõendavate auditite kriteeriume vajaduse korrall teistele juhtimisviisidele, keskendudes „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2007). | Rakendamisel | Rakendamisel | | Ei ole mõõdetav |
| 8 | Analüüsida võimaliku lisakindluse saamist kõrgeimatelt kontrolliasutustelt ELi vahendite suhtes kohaldatava tava kohta (31.12.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 8N | Meetme mõju suurendamiseks võtab komisjon ühendust kõrgeimate kontrolliasutustega, et teha kindlaks, kuidas nende töö abil saada kindlust komisjoni programmide läbiviimise kohta liikmesriikides. Samuti algatab komisjon juhtumiuuringu peamiste probleemide üle, millega kõrgeimad kontrolliasutused ELi kulusid kontrollides kokku puutuvad (31.12.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| Ühtse auditi lähenemisviis: tulemuste jagamine ja tasuvuse prioriteediks seadmine (meetmed 9–11) |
| 9a.1 | Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks sisepoliitika, sh teadusuuringute valdkonnas (31.12.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 9a.1N | ABAC andmevahetuse algetappide järelevalveks kontrollib komisjon kuuenda raamprogrammi raames andmevahetust ja juhtkonnapoolset aruandlust, eesmärgiga määratleda peamised tegurid andmevahetuse edukamaks integreerimiseks üldisesse kontrolliprotsessi (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendamisel |
| 9a.2 | Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks perioodi 2007–2013 struktuurifondide valdkonnas (31.5.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| 9a.3 | Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks muudes poliitikavaldkondades (31.12.2007). | Vt allmeede 9b | Vt allmeede 9b |
| 9b | Kasutada otsese juhtimise raamesse kuuluvate kulude puhul ABAC raamatupidamissüsteemiga seotud töövahendit kogu komisjoni hõlmavaks infovahetuseks kõigi juriidiliste isikute kontrollide ja kontrollkülastuste kohta (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 9c | Korraldada pakkumine kogu komisjoni hõlmava lepingulise raamistiku kehtestamiseks, et abistada peadirektoraate metodoloogilistes küsimustes, kontrollisüsteemi rakendamisel ja kontrollide tulemuslikkuse hindamisel (30.4.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 10a.1 | Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: määratleda ühine metoodika (31.5.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 10a.2 | Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: käivitada algatus andmete esitamiseks liikmesriikide poolt (30.9.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 10a.3 | Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: andmete esitamine liikmesriikide poolt (28.2.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| 10a.4 | Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: saadud teabe analüüs (30.9.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| 10b | Teha otse juhitavate kulude kontrollikulude esialgne kalkulatsioon (30.6.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 10N | Kontrolli tasuvuse täpsemaks hindamiseks uurib komisjon programmitöö ülesehituse ja abikõlblikkusnõuete mõju kontrollikuludele, eesmärgiga üksikasjalikult analüüsida lubatavat riski praktilise kogemuse põhjal (31.12.2007). | Suuremas osas lõpule viidud | Rakendamisel |
| 11 | Viia läbi katseprojekt kontrolli kasulikkuse hindamiseks sisepoliitika valdkonnas (30.6.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel | | Ei ole mõõdetav |
| 11N | Sissenõudmis- ja tasaarvestussüsteemide töö mõjususe hindamiseks määrab komisjon kindlaks 2005. ja 2006. aastal sissenõutud summad ja nende vastavuse kontrollimise käigus avastatud vigadele. Selle alusel koostab komisjon otsese juhtimisega seotud vigade tüpoloogia ja määratleb vigade suhte sissenõuete, finantskorrektsioonide ja maksete kohandustega. Seoses ühise juhtimisega analüüsib komisjon siseriiklike järelevalve- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsust (31.12.2007). | Suuremas osas lõpule viidud | Rakendamisel |
| Valdkonnapõhised lüngad (meetmed 12–16) |
| 12 | Võtta meetmeid lünkade kõrvaldamiseks iga-aastaste juhtimiskavade abil ja anda iga-aastastes tegevusaruannetes teavet edusammude kohta (15.6.2007). | Lõpule viidud | Rakendusjärgus | | Ei ole mõõdetav |
| 12N | Täiendava kindluse tagamiseks viib komisjon 2007. aastal kuuenda raamprogrammiga seonduvalt läbi 300 auditit (2006. aastal 45 auditit). Olles meetme 16b raames välja töötanud süstemaatilise lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi abisaajate analüüsimiseks ja valimi koostamiseks, jätkab komisjon nende abisaajatega seotud vigade kindlaksmääramist ja korrigeerimist, kellele makstavad summad moodustavad eelarvest kõige suurema osa. Selle põhjal saadakse 2007. aasta lõpus esinduslik ülevaade teadusuuringute kogueelarves esinevate eeskirjade eiramiste tasemest ja iseloomust (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 13.1 | Viia majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi palvel lõpule struktuurifondide valdkonnapõhise ja piirkondliku kontrollimise hetkeolukorra ning olemasolevate aruannete ja avalduste analüüs, võttes arvesse artikli 13 põhjal koostatavaid aastaaruandeid, mille tähtaeg oli juuni 2006, ja komisjoni auditite tulemusi (31.3.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 13.2 | Ajakohastada iga-aastaste tegevusaruannete kontekstis andmeid selle kohta, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse struktuurifondide ja põllumajandusvaldkonna sisekontrollistruktuuridest perioodil 2007–2013 (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendamisel |
| 14a | Levitada esmatasandi kontrollide läbiviimise head tava, et ohjeldada vigade esinemise riski raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes, ja soovitada liikmesriikidel tõhustada abisaajatele suunatud teabevahetust, hõlmates teavet kontrollide ja vahendite tühistamise riski kohta (30.6.2006). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 14b | Anda abisaajatele ja/või vahetasanditele perioodiks 2007–2013 suunised kontrollide ja vastutuse kohta kontrolliahelas struktuurifondide ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise valdkonnas (31.12.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| 15 | Sõlmida struktuurifondide valdkonnas kaheksa liikmesriigiga „usalduslepingud” (kui on piisavalt vabatahtlikke), mis on kindlaks aluseks uute õigusaktide rakendamise ettevalmistamisel ja kehtivate õigusaktide alusel saadava kulusid käsitleva kindluse suurendamisel (31.12.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel | | Ei ole mõõdetav |
| 16a | Kehtestada kogemuste põhjal suunised välisaudiitorite akrediteerimise, väljaõppe ja järelevalve kohta teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades (30.6.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud | | Ei ole mõõdetav |
| 16b | Välja töötada ühtne lähenemisviis riski- ja representatiivsete valimite koostamiseks teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades, samuti välispoliitika valdkonnas (31.12.2007). | Lõpule viidud | Rakendatud |
| 16c | Koordineerida auditistandardeid, aruandlust vigade määra kohta jms struktuurifondide valdkonnas (31.12.2007). | Peaaegu lõpule viidud | Rakendamisel |
| Allikas: kontrollikoda. |

Viide

Valdkond / (all-)meetmed / tegevuskavas määratud tähtaeg

Komisjoni hinnang meetmete lõpuleviimise kohta seisuga 31.12.2007

Kontrollikoja hinnang rakendusjärgule seisuga 31.12.2007

Komisjoni hinnang saavutatud mõju kohta (veebruar 2008) (32)

Kontrollikoja esialgne hinnang saavutatud mõju kohta seisuga 31.12.2007 (33)

Lihtsustamine ja ühised kontrollipõhimõtted (meetmed 1–4)

1

Lihtsustada aastateks 2007–2013 kehtestatud reegleid, eelkõige seoses struktuurifondide ja teadusuuringute programmide kulude abikõlblikkusega (31.12.2006).

Lõpule viidud

Lõpule viidud

Image

Ei ole mõõdetav

2

Teha ettepanek viia muudetud finantsmäärusse sisse sisekontrolli kehtestamine eelarvepõhimõttena, tuginedes institutsioonidevaheliste konsultatsioonide tulemustele (1.6.2006).

Peatatud

Ei ole rakendatud

—

—

3a

Kehtestada sisekontrolli mudelid, mis sisaldavad teatavas kontrollikeskkonnas kasutatavaid kontrollielemente (31.5.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

3b

Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse ühise juhtimise ja sisepoliitika sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil väljatöötatud mudeleid ja kontrollistrateegiaid (30.9.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

3c

Viia läbi vastastikused eksperdihinnangud, et suurendada kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust peadirektoraatide gruppide kaupa (31.3.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

3d

Näidata, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse välispoliitika, halduskulude, ühinemiseelse abi ning EAFi ja omavahendite sisekontrollistruktuuride kohta, võttes arvesse komisjoni tasandil väljatöötatud mudeleid ja kontrollistrateegiaid (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

3e

Viia läbi vastastikused eksperdihinnangud, et suurendada kontrollistrateegiate ühtsust ja järjepidevust peadirektoraatide gruppide kaupa (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

3N

Alates 2006. aasta koondaruandest esitab komisjon selgesõnaliselt ja edastab eelarvepädevatele institutsioonidele reservatsioonid üldise kindluse kohta koos asjakohase teabega finantskorrektsioonide või maksete peatamise kohta, eritledes reservatsioone vajaduse korral valdkondade või liikmesriikide kaupa (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

4

Käivitada institutsioonidevaheline algatus aluspõhimõtete kehtestamiseks seoses alustehingute lubatavate riskidega ja ühiste mõõdikute määratlemisega nende riskide juhtimiseks (31.3.2006).

Peatatud

Ei ole rakendatud

—

—

Juhtkonna avaldused ja auditi kindlus (meetmed 5–8)

5

Edendada juhtkonna avalduste kasutamist praktilisel tasandil läbirääkimistel perioodi 2007–2013 õigusaktide üle, mis käsitlevad kaudset tsentraliseeritud juhtimist, ja siseriiklike koordineerimisasutuste loomist, mis annaksid ülevaate saadavast kindlusest näiteks kokkuvõtte abil igas poliitikavaldkonnas esitatud avaldustest (30.6.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

6a

Koostada suunised juhtkonna avalduste tõhustamiseks teadusuuringute ja muudes sisepoliitika valdkondades (30.9.2006).

Ühendatud meetmega 7

—

—

—

6b

Laiendada suuniseid juhtkonna avalduste tõhustamiseks välispoliitika valdkonnas (31.12.2007).

Peatatud

Peatatud

—

—

7a

Kehtestada kriteeriumid tõendavatele audititele teadusuuringute ja sisepoliitika valdkonnas, keskendudes „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

7b

Analüüsida tõendavate auditite kriteeriumeid perioodi 2007–2013 ühise juhtimise valdkonnas (kui neid ei ole juba kehtestatud), kaaludes ka „kokkulepitud menetluste” kasutamist (31.3.2007).

Peatatud

Peatatud

—

—

7c

Laiendada tõendavate auditite kriteeriume vajaduse korrall teistele juhtimisviisidele, keskendudes „kokkulepitud menetluste” kasutamisele (31.12.2007).

Rakendamisel

Rakendamisel

Image

Ei ole mõõdetav

8

Analüüsida võimaliku lisakindluse saamist kõrgeimatelt kontrolliasutustelt ELi vahendite suhtes kohaldatava tava kohta (31.12.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

8N

Meetme mõju suurendamiseks võtab komisjon ühendust kõrgeimate kontrolliasutustega, et teha kindlaks, kuidas nende töö abil saada kindlust komisjoni programmide läbiviimise kohta liikmesriikides. Samuti algatab komisjon juhtumiuuringu peamiste probleemide üle, millega kõrgeimad kontrolliasutused ELi kulusid kontrollides kokku puutuvad (31.12.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

Ühtse auditi lähenemisviis: tulemuste jagamine ja tasuvuse prioriteediks seadmine (meetmed 9–11)

9a.1

Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks sisepoliitika, sh teadusuuringute valdkonnas (31.12.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

9a.1N

ABAC andmevahetuse algetappide järelevalveks kontrollib komisjon kuuenda raamprogrammi raames andmevahetust ja juhtkonnapoolset aruandlust, eesmärgiga määratleda peamised tegurid andmevahetuse edukamaks integreerimiseks üldisesse kontrolliprotsessi (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendamisel

9a.2

Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks perioodi 2007–2013 struktuurifondide valdkonnas (31.5.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

9a.3

Kaaluda võimalikke meetmeid auditi- ja kontrollitulemuste jagamise tõhustamiseks ja järelkontrolli dokumenteerimiseks muudes poliitikavaldkondades (31.12.2007).

Vt allmeede 9b

Vt allmeede 9b

9b

Kasutada otsese juhtimise raamesse kuuluvate kulude puhul ABAC raamatupidamissüsteemiga seotud töövahendit kogu komisjoni hõlmavaks infovahetuseks kõigi juriidiliste isikute kontrollide ja kontrollkülastuste kohta (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

9c

Korraldada pakkumine kogu komisjoni hõlmava lepingulise raamistiku kehtestamiseks, et abistada peadirektoraate metodoloogilistes küsimustes, kontrollisüsteemi rakendamisel ja kontrollide tulemuslikkuse hindamisel (30.4.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

10a.1

Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: määratleda ühine metoodika (31.5.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

10a.2

Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: käivitada algatus andmete esitamiseks liikmesriikide poolt (30.9.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

10a.3

Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: andmete esitamine liikmesriikide poolt (28.2.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

10a.4

Hinnata ühise juhtimise kontrollikulusid: saadud teabe analüüs (30.9.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

10b

Teha otse juhitavate kulude kontrollikulude esialgne kalkulatsioon (30.6.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

10N

Kontrolli tasuvuse täpsemaks hindamiseks uurib komisjon programmitöö ülesehituse ja abikõlblikkusnõuete mõju kontrollikuludele, eesmärgiga üksikasjalikult analüüsida lubatavat riski praktilise kogemuse põhjal (31.12.2007).

Suuremas osas lõpule viidud

Rakendamisel

11

Viia läbi katseprojekt kontrolli kasulikkuse hindamiseks sisepoliitika valdkonnas (30.6.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

Image

Ei ole mõõdetav

11N

Sissenõudmis- ja tasaarvestussüsteemide töö mõjususe hindamiseks määrab komisjon kindlaks 2005. ja 2006. aastal sissenõutud summad ja nende vastavuse kontrollimise käigus avastatud vigadele. Selle alusel koostab komisjon otsese juhtimisega seotud vigade tüpoloogia ja määratleb vigade suhte sissenõuete, finantskorrektsioonide ja maksete kohandustega. Seoses ühise juhtimisega analüüsib komisjon siseriiklike järelevalve- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsust (31.12.2007).

Suuremas osas lõpule viidud

Rakendamisel

Valdkonnapõhised lüngad (meetmed 12–16)

12

Võtta meetmeid lünkade kõrvaldamiseks iga-aastaste juhtimiskavade abil ja anda iga-aastastes tegevusaruannetes teavet edusammude kohta (15.6.2007).

Lõpule viidud

Rakendusjärgus

Image

Ei ole mõõdetav

12N

Täiendava kindluse tagamiseks viib komisjon 2007. aastal kuuenda raamprogrammiga seonduvalt läbi 300 auditit (2006. aastal 45 auditit). Olles meetme 16b raames välja töötanud süstemaatilise lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi abisaajate analüüsimiseks ja valimi koostamiseks, jätkab komisjon nende abisaajatega seotud vigade kindlaksmääramist ja korrigeerimist, kellele makstavad summad moodustavad eelarvest kõige suurema osa. Selle põhjal saadakse 2007. aasta lõpus esinduslik ülevaade teadusuuringute kogueelarves esinevate eeskirjade eiramiste tasemest ja iseloomust (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

13.1

Viia majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi palvel lõpule struktuurifondide valdkonnapõhise ja piirkondliku kontrollimise hetkeolukorra ning olemasolevate aruannete ja avalduste analüüs, võttes arvesse artikli 13 põhjal koostatavaid aastaaruandeid, mille tähtaeg oli juuni 2006, ja komisjoni auditite tulemusi (31.3.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

13.2

Ajakohastada iga-aastaste tegevusaruannete kontekstis andmeid selle kohta, kuidas peadirektoraadid saavad kindluse struktuurifondide ja põllumajandusvaldkonna sisekontrollistruktuuridest perioodil 2007–2013 (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendamisel

14a

Levitada esmatasandi kontrollide läbiviimise head tava, et ohjeldada vigade esinemise riski raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutes, ja soovitada liikmesriikidel tõhustada abisaajatele suunatud teabevahetust, hõlmates teavet kontrollide ja vahendite tühistamise riski kohta (30.6.2006).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

14b

Anda abisaajatele ja/või vahetasanditele perioodiks 2007–2013 suunised kontrollide ja vastutuse kohta kontrolliahelas struktuurifondide ja kaudse tsentraliseeritud juhtimise valdkonnas (31.12.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

15

Sõlmida struktuurifondide valdkonnas kaheksa liikmesriigiga „usalduslepingud” (kui on piisavalt vabatahtlikke), mis on kindlaks aluseks uute õigusaktide rakendamise ettevalmistamisel ja kehtivate õigusaktide alusel saadava kulusid käsitleva kindluse suurendamisel (31.12.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

Image

Ei ole mõõdetav

16a

Kehtestada kogemuste põhjal suunised välisaudiitorite akrediteerimise, väljaõppe ja järelevalve kohta teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades (30.6.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

Image

Ei ole mõõdetav

16b

Välja töötada ühtne lähenemisviis riski- ja representatiivsete valimite koostamiseks teadusuuringute jt sisepoliitika valdkondades, samuti välispoliitika valdkonnas (31.12.2007).

Lõpule viidud

Rakendatud

16c

Koordineerida auditistandardeid, aruandlust vigade määra kohta jms struktuurifondide valdkonnas (31.12.2007).

Peaaegu lõpule viidud

Rakendamisel

Allikas: kontrollikoda.

...ühe märkimisväärse erandiga

| 2.31. | 2007. aasta märtsis käivitati allmeede 11N eesmärgiga hinnata, kas sissenõudmis- ja tasaarvestussüsteemid toimivad mõjusalt, selgitades välja 2005. ja 2006. aastal sissenõutud summad ja nende seostatuse kontrollimisel ilmnenud vigadega. |
| --- | --- |

2.31.

2007. aasta märtsis käivitati allmeede 11N eesmärgiga hinnata, kas sissenõudmis- ja tasaarvestussüsteemid toimivad mõjusalt, selgitades välja 2005. ja 2006. aastal sissenõutud summad ja nende seostatuse kontrollimisel ilmnenud vigadega.

| 2.32. | Märkimisväärsetest jõupingutustest hoolimata ei suutnud komisjon 2005. ja 2006. aasta kohta esitada täielikke ja usaldusväärseid andmeid. Komisjon ei suutnud ka näidata, et esitatud arvandmed on seotud kõnealuse aastaga, et neis võetakse arvesse kõiki liikmesriikide algatusel esitatud sissenõudeid ja et neid on võimalik läbipaistval viisil avaldatud raamatupidamisaruandega vastavusse viia. |
| --- | --- |

2.32.

Märkimisväärsetest jõupingutustest hoolimata ei suutnud komisjon 2005. ja 2006. aasta kohta esitada täielikke ja usaldusväärseid andmeid. Komisjon ei suutnud ka näidata, et esitatud arvandmed on seotud kõnealuse aastaga, et neis võetakse arvesse kõiki liikmesriikide algatusel esitatud sissenõudeid ja et neid on võimalik läbipaistval viisil avaldatud raamatupidamisaruandega vastavusse viia.

| 2.32. | 2007. aasta raamatupidamisaruande lisade 6. peatükis on esitatud võimalikult täpne hinnang tagasinõuete kohta (vt ka vastus punktile 3.29). Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas avaldab komisjon nende finantskorrektsioonide arvandmed, mis on tehtud tema enda kontrollitegevuse tulemusel. Nende andmete usaldusväärsus on juba paranenud. Komisjon võtab meetmeid, et parandada liikmesriikide kontrollidele järgnevat korrektsioone käsitlevat aruandlust, et see oleks tulevikus täielik. |
| --- | --- |

2.32.

2007. aasta raamatupidamisaruande lisade 6. peatükis on esitatud võimalikult täpne hinnang tagasinõuete kohta (vt ka vastus punktile 3.29). Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas avaldab komisjon nende finantskorrektsioonide arvandmed, mis on tehtud tema enda kontrollitegevuse tulemusel. Nende andmete usaldusväärsus on juba paranenud. Komisjon võtab meetmeid, et parandada liikmesriikide kontrollidele järgnevat korrektsioone käsitlevat aruandlust, et see oleks tulevikus täielik.

| 2.33. | Komisjon on teinud positiivse algatuse kirjendada kesksesse finants- ja raamatupidamissüsteemi alates 2008. aastast täielik teave komisjoni poolt sissenõutud summade kohta. Kontrollikoda märgib siiski, et 2007. aasta kohta seda enam teha ei saa. |
| --- | --- |

2.33.

Komisjon on teinud positiivse algatuse kirjendada kesksesse finants- ja raamatupidamissüsteemi alates 2008. aastast täielik teave komisjoni poolt sissenõutud summade kohta. Kontrollikoda märgib siiski, et 2007. aasta kohta seda enam teha ei saa.

| 2.33. | Kõigi 2007. aasta kreeditarvete ja tagasinõudekorralduste kirjete tagasiulatuva ajakohastamise kulusid peeti ülemäära suureks. |
| --- | --- |

2.33.

Kõigi 2007. aasta kreeditarvete ja tagasinõudekorralduste kirjete tagasiulatuva ajakohastamise kulusid peeti ülemäära suureks.

Tegevuskava mõju esimene hindamine

| 2.34. | Komisjon tegi tegevuskava esimese mõjuhindamise 2008. aasta veebruaris (34). Üldiselt leiab komisjon, et meetmed hakkavad mõju avaldama, kuid allmeetmete vahel on väiksemaid erinevusi (vt
  tabel 2.3
  ). Läbipaistvuse suurendamiseks peaks komisjon täpsustama, millel tema mõjuhindamine põhineb. |
| --- | --- |

2.34.

Komisjon tegi tegevuskava esimese mõjuhindamise 2008. aasta veebruaris (34). Üldiselt leiab komisjon, et meetmed hakkavad mõju avaldama, kuid allmeetmete vahel on väiksemaid erinevusi (vt
  tabel 2.3
  ). Läbipaistvuse suurendamiseks peaks komisjon täpsustama, millel tema mõjuhindamine põhineb.

| 2.34. | Aastast 2009 nihkub aruandluse rõhuasetus rakendamiselt mõju mõõtmisele. Komisjon esitab oma esimeses 2009. aasta alguses avaldatavas mõjuaruandes rohkem teavet iga meetme hinnatud mõju kohta, viidates iga meetme spetsiifilistele mõjunäitajatele. Komisjon saab siiski juba praegu tõendada mõne meetme tegelikku mõju, näiteks: |
| --- | --- |

2.34.

Aastast 2009 nihkub aruandluse rõhuasetus rakendamiselt mõju mõõtmisele. Komisjon esitab oma esimeses 2009. aasta alguses avaldatavas mõjuaruandes rohkem teavet iga meetme hinnatud mõju kohta, viidates iga meetme spetsiifilistele mõjunäitajatele. Komisjon saab siiski juba praegu tõendada mõne meetme tegelikku mõju, näiteks:

| — | sisekontrolli mudelid ja tõhustatud vastastikuse eksperdihinnangu protsess koos peadirektoraatidele antavate selgemate suunistega on iga-aastaseid tegevusaruandeid mõõdetavalt parandanud, nagu selgub kontrollikoja tabelist 2.1 (meetme 3 puhul); |
| --- | --- |

—

sisekontrolli mudelid ja tõhustatud vastastikuse eksperdihinnangu protsess koos peadirektoraatidele antavate selgemate suunistega on iga-aastaseid tegevusaruandeid mõõdetavalt parandanud, nagu selgub kontrollikoja tabelist 2.1 (meetme 3 puhul);

| — | juhtumiuuring on aidanud parandada kõrgeimatele kontrolliasutustele esitatavaid aruandeid ja tänu sellele on üha rohkem kõrgeimaid kontrolliasutusi hakanud neid oma töös kasutama (meetme 8N puhul); |
| --- | --- |

—

juhtumiuuring on aidanud parandada kõrgeimatele kontrolliasutustele esitatavaid aruandeid ja tänu sellele on üha rohkem kõrgeimaid kontrolliasutusi hakanud neid oma töös kasutama (meetme 8N puhul);

| — | kontrollikoda on möönnud, et teadusuuringute kuuenda raamprogrammi auditistrateegia „aitab kõnealust [järel-]kontrolli tõenäoliselt tõhustada” (meetme 12 puhul). |
| --- | --- |

—

kontrollikoda on möönnud, et teadusuuringute kuuenda raamprogrammi auditistrateegia „aitab kõnealust [järel-]kontrolli tõenäoliselt tõhustada” (meetme 12 puhul).

| 2.35. | Kontrollikoda nõustub, et suur osa tegevuskavast on ellu viidud, kuid ei leia tõendeid edusammudest, mida saaks otseselt ja mõõdetavalt meetmetega seostada, eriti selliste meetmetega, mis käsitlevad tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Mõju objektiivset hindamist saab kontrollikoja hinnangul teostada alles pikema ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

2.35.

Kontrollikoda nõustub, et suur osa tegevuskavast on ellu viidud, kuid ei leia tõendeid edusammudest, mida saaks otseselt ja mõõdetavalt meetmetega seostada, eriti selliste meetmetega, mis käsitlevad tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Mõju objektiivset hindamist saab kontrollikoja hinnangul teostada alles pikema ajavahemiku jooksul.

| 2.35. | Läheb aega, enne kui eeskirjade lihtsustamine ja komisjoni kontrolli tõhustamine hakkab vigade vältimisele mõju avaldama. Lisaks on paljud meetmed seotud järelkontrolli ja vigade parandamisega aastaid pärast nende tekkimist. Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et mõju saab hinnata üksnes pikema ajavahemiku jooksul, nagu on märgitud komisjoni 2008. aasta veebruari aruandes tegevuskava kohta (KOM(2008) 110 (lõplik)); vt ka vastus punktile 2.29. |
| --- | --- |

2.35.

Läheb aega, enne kui eeskirjade lihtsustamine ja komisjoni kontrolli tõhustamine hakkab vigade vältimisele mõju avaldama. Lisaks on paljud meetmed seotud järelkontrolli ja vigade parandamisega aastaid pärast nende tekkimist. Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et mõju saab hinnata üksnes pikema ajavahemiku jooksul, nagu on märgitud komisjoni 2008. aasta veebruari aruandes tegevuskava kohta (KOM(2008) 110 (lõplik)); vt ka vastus punktile 2.29.

Teatavate tegevuskavas käsitletud meetmete rakendamist jätkatakse komisjoni tegevuskava raames, mille eesmärk on tõhustada struktuurifondidega seoses järelevalvet liikmesriikide üle.

| 2.36. | Kontrollikoda märgib, et komisjonil on plaanis esitada esimene aastaaruanne tegevuskava mõju kohta 2009. aasta alguses. |
| --- | --- |

2.36.

Kontrollikoda märgib, et komisjonil on plaanis esitada esimene aastaaruanne tegevuskava mõju kohta 2009. aasta alguses.

ÜLDISED JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 2.37. | Kontrollikoda leiab, et 2007. aastal on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides tehtud täiendavaid edusamme: iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste koostamise protsessi on täiustatud (punkt 2.8), peadirektorite avaldustes antud kindlusega seonduvate asjakohaste reservatsioonide mõju on kasvanud (punktid 2.10–2.11) ja tegevusaruanded on varasemast rohkem kooskõlas kinnitava avalduse erihinnangute järeldustega (punkt 2.12). |
| --- | --- |

2.37.

Kontrollikoda leiab, et 2007. aastal on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides tehtud täiendavaid edusamme: iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste koostamise protsessi on täiustatud (punkt 2.8), peadirektorite avaldustes antud kindlusega seonduvate asjakohaste reservatsioonide mõju on kasvanud (punktid 2.10–2.11) ja tegevusaruanded on varasemast rohkem kooskõlas kinnitava avalduse erihinnangute järeldustega (punkt 2.12).

| 2.37. | Komisjon tervitab kontrollikoja täheldatud edusamme ja on seadnud endale ülesandeks jätkata jõupingutuste tegemist. Näiteks aitas iga-aastaste tegevusaruannete lõplikule vormistamisele eelnev sisemine vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsess tagada aruannete järjekindluse ja usaldusväärsuse. Nagu koondaruandes lubatud, tõhustatakse kõnealust protsessi 2008. aasta tegevusaruannete puhul veelgi. |
| --- | --- |

2.37.

Komisjon tervitab kontrollikoja täheldatud edusamme ja on seadnud endale ülesandeks jätkata jõupingutuste tegemist. Näiteks aitas iga-aastaste tegevusaruannete lõplikule vormistamisele eelnev sisemine vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsess tagada aruannete järjekindluse ja usaldusväärsuse. Nagu koondaruandes lubatud, tõhustatakse kõnealust protsessi 2008. aasta tegevusaruannete puhul veelgi.

| 2.38. | Kontrollikoja auditid näitasid siiski, et mõningates iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esines jätkuvalt puudusi reservatsioonide ulatuses ja katvuses, samuti järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamises ja toimimises (punktid 2.13–2.14). |
| --- | --- |

2.38.

Kontrollikoja auditid näitasid siiski, et mõningates iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esines jätkuvalt puudusi reservatsioonide ulatuses ja katvuses, samuti järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamises ja toimimises (punktid 2.13–2.14).

| 2.38. | Komisjon on andnud oma talitustele korralduse võtta jõulisi meetmeid 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioonide põhjuste kõrvaldamiseks ja jälgib tähelepanelikult tehtud edusamme, pöörates erilist tähelepanu korduvatele reservatsioonidele. 2008. aastal antakse talitustele täiendavad suunised maineriskide järjekindlamaks käsitlemiseks ning veamäärade, olulisuse ja reservatsioonide vahelise seose selgemaks muutmiseks. |
| --- | --- |

2.38.

Komisjon on andnud oma talitustele korralduse võtta jõulisi meetmeid 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioonide põhjuste kõrvaldamiseks ja jälgib tähelepanelikult tehtud edusamme, pöörates erilist tähelepanu korduvatele reservatsioonidele. 2008. aastal antakse talitustele täiendavad suunised maineriskide järjekindlamaks käsitlemiseks ning veamäärade, olulisuse ja reservatsioonide vahelise seose selgemaks muutmiseks.

Peadirektorid hindavad kontrolliraamistiku toimimist tervikuna, mitte üksnes selle tõhusust vigade vältimisel. Nad võtavad arvesse vigade avastamiseks ja parandamiseks ettenähtud meetmeid ning kontrollidega kaasnevaid kulusid ja neist saadavat tulu, eriti kohapealsete kontrollide puhul. Komisjon rakendas mitut meedet, et 2007. aasta tegevusaruanded näitaksid paremini sisekontrollisüsteemide tõhususe ja kindluse aluse vahelist seost. Näiteks kutsuti peadirektoreid üles kirjeldama asjaolusid, millel nende kindlus põhines, ning selgitama, millest tulenesid kontrollikoja ja nende endi arvamuste erinevused. Nende erinevustega tegeletakse 2008. aasta jooksul ja peadirektoraadid käsitlevad neid küsimusi oma 2008. aasta tegevusaruandes.

Peadirektoraatide 2007. aasta tegevusaruannetes esitatud reservatsioonid olid komisjoni arvates kooskõlas olulisuse kriteeriumidega ja hõlmasid kõiki süsteeme, kus esines olulisi puudusi, ning reservatsioonide võimalikku mõju oli nõuetekohaselt hinnatud.

| 2.39. | Komisjon on suutnud näidata sisekontrollistandardite rakendamise ühtlaselt head taset alates 2004. aastast (vt punkt 2.25) ning oli 2007. aasta lõpuks ellu viinud üle kahe kolmandiku oma ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas sisalduvatest allmeetmetest (punkt 2.30). |
| --- | --- |

2.39.

Komisjon on suutnud näidata sisekontrollistandardite rakendamise ühtlaselt head taset alates 2004. aastast (vt punkt 2.25) ning oli 2007. aasta lõpuks ellu viinud üle kahe kolmandiku oma ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas sisalduvatest allmeetmetest (punkt 2.30).

| 2.40. | Kontrollikoda peab aga märkima, et komisjon ei ole suutnud näidata järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks ettenähtud meetmete mõjusust vigade riski vähendamisel olulistes eelarvevaldkondades. Kontrollikoda ei ole veel leidnud tõendeid selle kohta, et tegevuskava oleks avaldanud komisjoni poolt väidetud mõju. |
| --- | --- |

2.40.

Kontrollikoda peab aga märkima, et komisjon ei ole suutnud näidata järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks ettenähtud meetmete mõjusust vigade riski vähendamisel olulistes eelarvevaldkondades. Kontrollikoda ei ole veel leidnud tõendeid selle kohta, et tegevuskava oleks avaldanud komisjoni poolt väidetud mõju.

| 2.40. | Viimastel aastatel on käivitatud selliseid sisekontrolli raamistiku täiustamise ja aluseks olevates tehingutes vigade esinemise riski vähendamise algatusi nagu ühenduse rahastamisprogrammide õiguslike raamistike täiustamine, kontrollitingimuste parandamine, finantseeskirjade lihtsustamine ning iga-aastaste kokkuvõtete lisamine jagatud ja kaudsesse tsentraliseeritud haldamisse. |
| --- | --- |

2.40.

Viimastel aastatel on käivitatud selliseid sisekontrolli raamistiku täiustamise ja aluseks olevates tehingutes vigade esinemise riski vähendamise algatusi nagu ühenduse rahastamisprogrammide õiguslike raamistike täiustamine, kontrollitingimuste parandamine, finantseeskirjade lihtsustamine ning iga-aastaste kokkuvõtete lisamine jagatud ja kaudsesse tsentraliseeritud haldamisse.

Raske on hinnata iga 2006. ja 2007. aastal võetud meetme mõju vigade esinemise riskile. Läheb aega, enne kui eeskirjade lihtsustamine ja komisjoni kontrolli tõhustamine hakkab vigade vältimisele mõju avaldama. Lisaks on paljud meetmed seotud järelkontrolli ja vigade parandamisega aastaid pärast nende tekkimist. Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et mõju saab hinnata üksnes pikema ajavahemiku jooksul. Komisjon on teadlik sellest, et ta peab tõendama oma tegevuskava mõju: koondaruande järeldustes on öeldud, et komisjon teeb kõik võimaliku, et tõendada oma kontrollide tõhusust. Peale selle on koondaruandes rõhutatud, et vigade põhjuste kõrvaldamine on äärmiselt oluline ja et komisjoni talitused esitavad vastavasisulised suunised.

Konkreetsete puuduste kõrvaldamiseks koostati tegevuskava ja komisjon võtab oma sisekontrollisüsteemide täiustamiseks veel palju teisi meetmeid. Kontrollikoja hinnang näitab, et sisekontrollisüsteemid muutuvad tõhusamaks (eelkõige on kohati paranenud arvamus iga-aastaste tegevusaruannete kohta).

Komisjon saab mõne meetme mõju juba praegu tõendada ja esitab esimese iga-aastase mõjuaruande 2009. aasta alguses. Vt ka vastused punktidele 2.26 ja 2.35 ning punktidele 5.51, 6.33, 7.42, 8.31, 8.32 ja 9.25.

Soovitused

| 2.41. | Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata jõupingutusi peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe tagamiseks ja selle demonstreerimiseks, keskendudes järgmisele: |
| --- | --- |

2.41.

Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata jõupingutusi peadirektoraatide järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe tagamiseks ja selle demonstreerimiseks, keskendudes järgmisele:

| 2.41. | |
| --- | --- |

2.41.

| a) | tagada, et iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esitatakse järjepidevalt hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, mis on kooskõlas reservatsioonidega (punktid 2.12–2.14); |
| --- | --- |

a)

tagada, et iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esitatakse järjepidevalt hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, mis on kooskõlas reservatsioonidega (punktid 2.12–2.14);

| a) | Kuigi iga-aastaste tegevusaruannete ja esitatud reservatsioonide eest jääb ainuisikuliselt vastutavaks peadirektor, tugevdati vastastikuse eksperdihinnangu andmist 2007. aasta aruannete kavandite kohta. Iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esitatakse nüüd valdavalt järjekindlalt hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele tervikuna, mitte üksnes nende tõhususele vigade vältimisel. See on kooskõlas reservatsioonidega. Lisaks sellele tegeleb komisjon teatud valdkondade iga-aastaste tegevusaruannete koostamisprotsessi parandamisega, et tagada täielik talitustevaheline kooskõla, ning jätkab sellealaste jõupingutuste tegemist.
  Vt ka vastused punktidele 2.12–2.14. |
| --- | --- |

a)

Kuigi iga-aastaste tegevusaruannete ja esitatud reservatsioonide eest jääb ainuisikuliselt vastutavaks peadirektor, tugevdati vastastikuse eksperdihinnangu andmist 2007. aasta aruannete kavandite kohta. Iga-aastastes tegevusaruannetes ja avaldustes esitatakse nüüd valdavalt järjekindlalt hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele tervikuna, mitte üksnes nende tõhususele vigade vältimisel. See on kooskõlas reservatsioonidega. Lisaks sellele tegeleb komisjon teatud valdkondade iga-aastaste tegevusaruannete koostamisprotsessi parandamisega, et tagada täielik talitustevaheline kooskõla, ning jätkab sellealaste jõupingutuste tegemist.

Vt ka vastused punktidele 2.12–2.14.

| b) | teha koostööd liikmesriikidega, et täiustada iga-aastastes kokkuvõtetes sisalduvat teavet ja näidata, kuidas on teavet kasutatud kindluse saamiseks või väärtuse lisamiseks iga-aastaste tegevusaruannete põhjal saadavale kindlusele (punkt 2.19); |
| --- | --- |

b)

teha koostööd liikmesriikidega, et täiustada iga-aastastes kokkuvõtetes sisalduvat teavet ja näidata, kuidas on teavet kasutatud kindluse saamiseks või väärtuse lisamiseks iga-aastaste tegevusaruannete põhjal saadavale kindlusele (punkt 2.19);

| b) | Komisjon esitab liikmesriikidele muudetud suunised, mis sisaldavad soovitusi liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi parandamise kohta 2008. aastal.
  Vt ka vastus punktile 2.19. |
| --- | --- |

b)

Komisjon esitab liikmesriikidele muudetud suunised, mis sisaldavad soovitusi liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi parandamise kohta 2008. aastal.

Vt ka vastus punktile 2.19.

| c) | teha asjakohast järelkontrolli ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava meetmete kohta, et tagada nende reaalne mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (punkt 2.35), eriti seoses allmeetmega 1 (lihtsustamine), allmeetmetega 10a ja 10b (kulutasuvus) ja allmeetmega 11N (sissenõudmissüsteemid) (punkt 2.31); |
| --- | --- |

c)

teha asjakohast järelkontrolli ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava meetmete kohta, et tagada nende reaalne mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (punkt 2.35), eriti seoses allmeetmega 1 (lihtsustamine), allmeetmetega 10a ja 10b (kulutasuvus) ja allmeetmega 11N (sissenõudmissüsteemid) (punkt 2.31);

| c) | 2009. aasta alguses esitatakse aruanne tegevuskava mõju kohta 2008. aasta detsembri seisuga. Lisaks kirjeldab komisjon 2008. aasta novembri teatises, mille eesmärk on taaskäivitada aktsepteeritavat riski käsitlev arutelu, meetmete 4, 10 ja 11 tulemusi.
  Ühtekuuluvuspoliitikaga seoses on komisjon teinud suuri jõupingutusi liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteedi parandamiseks ning kontrollib praegu nende andmete täielikkust ja õigsust.
  Vt ka vastus punktidele 2.31 ja 2.35. |
| --- | --- |

c)

2009. aasta alguses esitatakse aruanne tegevuskava mõju kohta 2008. aasta detsembri seisuga. Lisaks kirjeldab komisjon 2008. aasta novembri teatises, mille eesmärk on taaskäivitada aktsepteeritavat riski käsitlev arutelu, meetmete 4, 10 ja 11 tulemusi.

Ühtekuuluvuspoliitikaga seoses on komisjon teinud suuri jõupingutusi liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteedi parandamiseks ning kontrollib praegu nende andmete täielikkust ja õigsust.

Vt ka vastus punktidele 2.31 ja 2.35.

| 2.42. | Kontrollikoda soovitab seadusandjatel ja komisjonil valmistuda tulevaste kuluprogrammide ülesehituse ülevaatamiseks, pöörates vajalikku tähelepanu järgmisele: |
| --- | --- |

2.42.

Kontrollikoda soovitab seadusandjatel ja komisjonil valmistuda tulevaste kuluprogrammide ülesehituse ülevaatamiseks, pöörates vajalikku tähelepanu järgmisele:

| 2.42. | |
| --- | --- |

2.42.

| a) | abikõlblike kulude arvutusbaasi lihtsustamine ja ühekordsete või kindlasummaliste maksete osakaalu suurendamine „reaalsete kulude” hüvitamise asemel, |
| --- | --- |

a)

abikõlblike kulude arvutusbaasi lihtsustamine ja ühekordsete või kindlasummaliste maksete osakaalu suurendamine „reaalsete kulude” hüvitamise asemel,

| a) | Komisjon nõustub, et abikõlblike kulutuste arvutusbaasi tuleb veelgi lihtsustada.
  Komisjon on seadnud ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas endale ülesandeks esitada tulevaste õigusloomealgatuste raames eeskirjade lihtsustamise ettepanekuid. Kuid komisjon ei tegutse üksi ja lihtsustamismeetmete lisamiseks tulevastesse õigusaktidesse on vaja kaasata ka seadusandja.
  Komisjon on võtnud endale kohustuseks tagada, et tulevased õigusaktide ettepanekud sisaldaksid selgesõnalisi ja üheselt mõistetavaid nõudeid ühekordsete või kindlasummaliste maksete laialdasema kasutamise kohta.
  Kehtivad ühtekuuluvuspoliitika eeskirjad lubavad teatavatel juhtudel kasutada kindlasummalisi makseid ja komisjon uurib võimalust laiendada praegu üksnes mõne kululiigi puhul lubatud kindlasummaliste maksete kasutamist. Suurprojektide puhul on need pakkumiseeskirjade ja kulutustele vastava tulu tagamise nõude tõttu ebasobivad.
  Teadusuuringutega seoses nõustub komisjon, et abikõlblike kulutuste arvutusbaasi tuleb veelgi lihtsustada, eriti tööjõu- ja kaudsete kulude puhul. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ning representatiivsete ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kindlaksmääramise keerukusele.
  Peale selle on seitsmendas raamprogrammis sätestatud kulude arvutusmeetodi eeltõendamine oluline samm lihtsustamise suunas. Komisjon juhib tähelepanu küsimustele, mida käsitleti tema vastuses punktidele 7.20–7.21. |
| --- | --- |

a)

Komisjon nõustub, et abikõlblike kulutuste arvutusbaasi tuleb veelgi lihtsustada.

Komisjon on seadnud ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskavas endale ülesandeks esitada tulevaste õigusloomealgatuste raames eeskirjade lihtsustamise ettepanekuid. Kuid komisjon ei tegutse üksi ja lihtsustamismeetmete lisamiseks tulevastesse õigusaktidesse on vaja kaasata ka seadusandja.

Komisjon on võtnud endale kohustuseks tagada, et tulevased õigusaktide ettepanekud sisaldaksid selgesõnalisi ja üheselt mõistetavaid nõudeid ühekordsete või kindlasummaliste maksete laialdasema kasutamise kohta.

Kehtivad ühtekuuluvuspoliitika eeskirjad lubavad teatavatel juhtudel kasutada kindlasummalisi makseid ja komisjon uurib võimalust laiendada praegu üksnes mõne kululiigi puhul lubatud kindlasummaliste maksete kasutamist. Suurprojektide puhul on need pakkumiseeskirjade ja kulutustele vastava tulu tagamise nõude tõttu ebasobivad.

Teadusuuringutega seoses nõustub komisjon, et abikõlblike kulutuste arvutusbaasi tuleb veelgi lihtsustada, eriti tööjõu- ja kaudsete kulude puhul. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ning representatiivsete ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kindlaksmääramise keerukusele.

Peale selle on seitsmendas raamprogrammis sätestatud kulude arvutusmeetodi eeltõendamine oluline samm lihtsustamise suunas. Komisjon juhib tähelepanu küsimustele, mida käsitleti tema vastuses punktidele 7.20–7.21.

| b) | kontrollisüsteemide uuesti määratlemine nende väljundi (eesmärgiks seatud riskimäär ja sellest tulenev aktsepteeritav veamäär), mitte väljundi (vajalike kontrollide arv) alusel, nagu see toimub praegu, |
| --- | --- |

b)

kontrollisüsteemide uuesti määratlemine nende väljundi (eesmärgiks seatud riskimäär ja sellest tulenev aktsepteeritav veamäär), mitte väljundi (vajalike kontrollide arv) alusel, nagu see toimub praegu,

| b) | Komisjon nõustub selle soovitusega ja uurib, kuidas seda ellu viia. |
| --- | --- |

b)

Komisjon nõustub selle soovitusega ja uurib, kuidas seda ellu viia.

| c) | aktsepteeritava riski mõiste edasiarendamine. |
| --- | --- |

c)

aktsepteeritava riski mõiste edasiarendamine.

| c) | Komisjon esitab selle kohta 2008. aasta sügisel teatise, mille eesmärk on taaskäivitada aktsepteeritavat riski käsitlev institutsioonidevaheline arutelu. |
| --- | --- |

c)

Komisjon esitab selle kohta 2008. aasta sügisel teatise, mille eesmärk on taaskäivitada aktsepteeritavat riski käsitlev institutsioonidevaheline arutelu.

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – komisjoni 2007. aasta haldustegevuse koondaruanne, KOM(2008) 338 lõplik, 4.6.2008.

(2)  Kontrollikoda on otsustanud rühmitada kinnitava avaldusega seotud erihinnangud poliitikavaldkondade rühmade kaupa. Need vastavad käesoleva aastaaruande erinevatele peatükkidele, kuid ei võimalda alati otsest võrdlust kontrollikoja 2006. aasta aastaaruande vastavas tabelis toodud andmetega.

(3)  Mõju, mida avaldavad tähtsaimad reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori avaldusele:

A: piisav kindlus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse; märkused puuduvad või on vähetähtsad.

B: piisav kindlus, kuid esitatakse märkusi sisekontrollisüsteemis avastatud puuduste kohta.

C: kindlus puudub.

(4)  Aasta tegevusaruandest kontrollikoja auditijärelduste jaoks saadav tõendusmaterjal:

A: piisavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks (selged ja ühesed).

B: täiendavad tõendid kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks pärast andmete korrigeerimist.

C: tõendusmaterjal kontrollikoja kinnitava avalduse järelduste tegemiseks puudub.

(5)  Kuigi sisaldub aasta tegevusaruannetes.

(6)  ÜPP kulud, mille osas ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi on nõuetekohaselt rakendatud.

(7)  ÜPP kulud, mille osas ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ei rakendata või ei ole nõuetekohaselt rakendatud.

Allikas: kontrollikoda.

(8)  Viidates struktuurifondide aruande lisale, SEK(2007) 1456.

(9)  Komisjoni kesktalituste (peasekretariaat, eelarve peadirektoraat ning personali ja halduse peadirektoraat) teatis peadirektoritele ja talituste juhatajatele – 2007. aasta tegevusaruannete koostamise kohta kehtivad juhtnöörid, SEK(2007) 1645, 12.12.2007.

(10)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, teabevahetuse peadirektoraat, informaatika peadirektoraat.

(11)  Ohustatud süsteemidega seotud maksete kogusumma on 10 200 miljonit eurot (ligikaudu 28 % ühtekuuluvuskuludest). Peadirektorid hindasid nende reservatsioonide mõju 726 miljonile eurole (2006 – 140 miljonit eurot) hinnangulise 5 või 10 protsendi suuruse kindlasummalise korrektsiooni alusel.

(12)  Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 2.37 alapunkt a.

(13)  SEK(2007) 1645, 12.12 2007. Näidiste kasutamine on kohustuslik, kuid neid võib kohandada aasta tegevusaruannet koostava peadirektoraadi/talituse konkreetsele olukorrale.

(14)  Näiteks kaubanduse peadirektoraadis on kasutatud tegevus- ja haldusassigneeringute kulukohustuste määrade näitajaid, ilma et selguks, millist tähtsust neile omistatakse.

(15)  Samuti ei kaasa peadirektorid alati iga-aastastesse juhtimiskavadesse edaspidiseks seatavaid seaduslikkuse ja korrektsuse eesmärke, mida väljendataks 2008. aasta tegevusaruande näitajate abil.

(16)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(17)  Esmakordselt kohaldatav 2008. aastal, hõlmates 2007. aasta tõendatud kulusid ja audititegevust.

(18)  SEK(2007) 1645, 12.12 2007, lk 12.

(19)  Kontrollikoja arvamus nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, „riiklike avalduste” ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta (ELT C 216, 14.9.2007, lk 3).

(20)  Seoses kokkuvõtte ulatuse või ettenähtud haldustasandiga.

(21)  Nendega määratletakse tingimused, mille mittetäitmine tähendab, et ühe või enama puuduse esinemine on piisav reservatsiooni esitamiseks.

(22)  Komisjoni teatis „2002. aasta ülevaade tegevuspõhise juhtimise rakendamise kohta komisjonis koos selgitusega iga-aastase tegevusaruande koostamismeetodite kohta” (KOM(2003) 28 lõplik, 21.1.2003) ja järgnevad.

(23)  Vt punkt 2.35 ja punkti 2.37 alapunkt a.

(24)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (EAGGF arendusrahastu kulud), tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat.

(25)  Põllumajanduse valdkonnas (EAGF ja EAFRD) rakendati olulisuse kriteeriumina lõplike abisaajate tasandil tuvastatud vigade taset ning täiendava kriteeriumina märkimisväärsete puudujääkide hinnangulist finantsriski juhtimis- ja kontrollisüsteemides.

(26)  Kirjaliku tõlke peadirektoraat seadis olulisuse tasemeks 5 %. Ometi oli 2007. aasta eelarves liigendamata assigneeringuid, mida täies ulatuses kasutati otsese tsentraliseeritud haldamise kaudu, ligikaudu 17 miljoni euro väärtuses. Lisaks annab kasutusel olev sisekontrollisüsteem peadirektori arvamuse kohaselt piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning on peale selle „piisavalt põhjalik ja mõjus, et vigu ära hoida / avastada / parandada.” (kirjaliku tõlke peadirektoraadi 2007. aasta tegevusaruanne, lk 25).

(27)  Leidu kinnitati ka komisjoni siseauditi talituse aruandes pettuse ennetamise ja avastamise kohta struktuurifondides, 19. detsember 2007. Kontrollikoda märgib siiski, et vigade riski vähendavat mõju võivad avaldada ka meetmed, mida kirjeldatakse komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale, „Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel”, KOM(2008) 97 lõplik, 19.2.2008.

(28)  Teatis komisjonile – „Sisekontrollistandardite ja nende aluseks oleva raamistiku läbivaatamine – kontrolli mõjususe tugevdamine”, SEK(2007) 1341, 16.10.2007.

(29)  KOM(2007) 86 lõplik, lk 11.

(30)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale. Aruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, KOM(2008) 110 lõplik, {SEK(2008) 259}, 27.2.2008.

(31)  KOM(2008) 110 (lõplik): aruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks.

(32)  Vastavalt komisjoni hindamissüsteemile (1–5).

(33)  Ka komisjon nendib, et erinevate (all)meetmete mõju vigade vähenemisele või kindluse suurenemisele ilmneb pikemas perspektiivis, kui meetmed hakkavad vastavatele kontrollisüsteemidele mõju avaldama.

Allikas: kontrollikoda.

(34)  KOM(2008) 110 lõplik, lk 2.

3. PEATÜKK

Eelarve haldamine

SISUKORD

| 3.1–3.2 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

3.1–3.2

| 3.3–3.29 | Tähelepanekud |
| --- | --- |

3.3–3.29

| 3.3–3.6 | Alakasutust hallatakse paranduseelarve koostamise abil |
| --- | --- |

3.3–3.6

| 3.7–3.11 | Täitmata eelarvelised kulukohustused 5,2 % suuremad kui eelmisel aastal |
| --- | --- |

3.7–3.11

| 3.12–3.17 | Aasta n + 2 reegel kiirendab maksete tegemist |
| --- | --- |

3.12–3.17

| 3.18–3.20 | Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne |
| --- | --- |

3.18–3.20

| 3.21–3.29 | Finantskorrektsioonid/tagasinõudmised on osa eelarveprotsessist: seoses finantskorrektsioonidega on vaja paremat teavet ning haldamist |
| --- | --- |

3.21–3.29

| 3.21–3.24 | Õiguslik alus ja organisatsiooniline ülesehitus |
| --- | --- |

3.21–3.24

| 3.25–3.29 | Täieliku ja usaldusväärse teabe puudumine liikmesriikidelt |
| --- | --- |

3.25–3.29

| 3.30–3.33 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

3.30–3.33

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega seonduvaid küsimusi 2007. aastal, mis on ajavahemiku 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku esimene aasta. Eelkõige hõlmab peatükk eelarve täitmise määra ja täitmata eelarveliste kulukohustuste taset, pöörates erilist tähelepanu n + 2 reegli kasutamisele. Peatükis käsitletakse ka finantskorrektsioone ja tagasinõudmisi seoses süsteemi puudulikkusega või eelnevatel aastatel tehtud ebakorrektsete maksetega, mida tuleb arvesse võtta eelarveprotsessis. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega seonduvaid küsimusi 2007. aastal, mis on ajavahemiku 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku esimene aasta. Eelkõige hõlmab peatükk eelarve täitmise määra ja täitmata eelarveliste kulukohustuste taset, pöörates erilist tähelepanu n + 2 reegli kasutamisele. Peatükis käsitletakse ka finantskorrektsioone ja tagasinõudmisi seoses süsteemi puudulikkusega või eelnevatel aastatel tehtud ebakorrektsete maksetega, mida tuleb arvesse võtta eelarveprotsessis.

| 3.2. | Komisjoni eelarve haldamise keskseks ülesandeks on tagada, et vahendid, mille komisjon ja parlament eraldasid vastavalt ELi poliitilistele prioriteetidele, kulutatakse kooskõlas eeskirjadega, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Eelarve täitmise analüüs on vaid üks eelarve korrektse täitmise aspekt. Eelarve puhul peab järgima ka säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid, mis on rohkem kontrollikoja avaldatud eriaruannete kui käesoleva aastaaruande teemaks. |
| --- | --- |

3.2.

Komisjoni eelarve haldamise keskseks ülesandeks on tagada, et vahendid, mille komisjon ja parlament eraldasid vastavalt ELi poliitilistele prioriteetidele, kulutatakse kooskõlas eeskirjadega, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Eelarve täitmise analüüs on vaid üks eelarve korrektse täitmise aspekt. Eelarve puhul peab järgima ka säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid, mis on rohkem kontrollikoja avaldatud eriaruannete kui käesoleva aastaaruande teemaks.

TÄHELEPANEKUD

Alakasutust hallatakse paranduseelarve koostamise abil

| 3.3. | 2007. aastaks vastu võetud eelarveassigneeringutest moodustasid (vastuvõetud eelarve ja paranduseelarve) kulukohustused kokku 126,4 miljardit eurot ja maksed 113,8 miljardit eurot, mis tähendas 2006. aasta eelarvega võrreldes vastavalt 5- ja 6-protsendilist kasvu. Kokku jäid aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringud 2,5 miljardi euro võrra finantsraamistikus sätestatud ülemmäärast allapoole, sellal kui maksete assigneeringud jäid ülemmäärast 10 miljardit eurot allapoole (vt
  III
  ja
  IV joonist I lisas
  ). |
| --- | --- |

3.3.

2007. aastaks vastu võetud eelarveassigneeringutest moodustasid (vastuvõetud eelarve ja paranduseelarve) kulukohustused kokku 126,4 miljardit eurot ja maksed 113,8 miljardit eurot, mis tähendas 2006. aasta eelarvega võrreldes vastavalt 5- ja 6-protsendilist kasvu. Kokku jäid aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringud 2,5 miljardi euro võrra finantsraamistikus sätestatud ülemmäärast allapoole, sellal kui maksete assigneeringud jäid ülemmäärast 10 miljardit eurot allapoole (vt
  III
  ja
  IV joonist I lisas
  ).

| 3.4. | Aasta jooksul vastu võetud seitsme paranduseelarve tulemusel vähenesid kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku 0,167 miljardi euro võrra ja assigneeringud makseteks 1,65 miljardi euro võrra. Viimane on peamiselt tingitud eeldatavatest väiksematest kulutustest konkurentsivõime (0,5 miljardit eurot), ühtekuuluvuspoliitika (0,7 miljardit eurot) ning põllumajanduse ja loodusvarade (0,5 miljardit eurot) valdkondades. Selline makseteks määratud assigneeringute vähendamine näitab head eelarve haldamist, sest see vähendab eelarve ülejääki (1) vastaval määral (mis võimaldab omavahendid liikmesriikidele tagastada). |
| --- | --- |

3.4.

Aasta jooksul vastu võetud seitsme paranduseelarve tulemusel vähenesid kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku 0,167 miljardi euro võrra ja assigneeringud makseteks 1,65 miljardi euro võrra. Viimane on peamiselt tingitud eeldatavatest väiksematest kulutustest konkurentsivõime (0,5 miljardit eurot), ühtekuuluvuspoliitika (0,7 miljardit eurot) ning põllumajanduse ja loodusvarade (0,5 miljardit eurot) valdkondades. Selline makseteks määratud assigneeringute vähendamine näitab head eelarve haldamist, sest see vähendab eelarve ülejääki (1) vastaval määral (mis võimaldab omavahendid liikmesriikidele tagastada).

| 3.5. | I lisa III
  ja
  IV joonisel
  esitatakse üksikasjalik ülevaade kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutest ja assigneeringutest makseteks ning ka vastavalt tegelikest määradest 2007. aastal iga finantsraamistiku rubriigi ja ka tegevuspõhise eelarvestamise tegevusvaldkondade kohta. |
| --- | --- |

3.5.

I lisa III
  ja
  IV joonisel
  esitatakse üksikasjalik ülevaade kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutest ja assigneeringutest makseteks ning ka vastavalt tegelikest määradest 2007. aastal iga finantsraamistiku rubriigi ja ka tegevuspõhise eelarvestamise tegevusvaldkondade kohta.

| 3.6. | Komisjon on koostanud mitmeid (osaliselt kattuvaid) dokumente, kus muu hulgas sisaldub ka järgmine teave Euroopa ühenduse eelarve täitmise kohta (2): |
| --- | --- |

3.6.

Komisjon on koostanud mitmeid (osaliselt kattuvaid) dokumente, kus muu hulgas sisaldub ka järgmine teave Euroopa ühenduse eelarve täitmise kohta (2):

| 3.6. | Kontrollikoja osutatud dokumente koostatakse eri põhjustel (vt vastus punktile 3.20). |
| --- | --- |

3.6.

Kontrollikoja osutatud dokumente koostatakse eri põhjustel (vt vastus punktile 3.20).

| — | eelarveline ülejääk vähenes 1,9 miljardilt eurolt 2006. aastal 1,5 miljardi euroni aastatel 2006–2007; |
| --- | --- |

—

eelarveline ülejääk vähenes 1,9 miljardilt eurolt 2006. aastal 1,5 miljardi euroni aastatel 2006–2007;

| — | nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 96 % ja 98 % – olid sarnaselt 2006. aastaga (99 % ja 96 %) kõrgel tasemel; |
| --- | --- |

—

nii kulukohustuste kui maksete kasutusmäärad – vastavalt 96 % ja 98 % – olid sarnaselt 2006. aastaga (99 % ja 96 %) kõrgel tasemel;

| — | 1,2 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid (välja arvatud sihtotstarbelised tulud) ei tühistatud, vaid kanti 2007. aastast üle 2008. aastasse või kavandati ümber, tase oli sarnane eelmise aastaga; |
| --- | --- |

—

1,2 miljardi euro ulatuses kasutamata maksete assigneeringuid (välja arvatud sihtotstarbelised tulud) ei tühistatud, vaid kanti 2007. aastast üle 2008. aastasse või kavandati ümber, tase oli sarnane eelmise aastaga;

| — | ühtekuuluvusvaldkonnas (sisaldub jaotistes 04, 05, 11 ja 13 (3)) vähendati maksete assigneeringuid 0,745 miljardi euro võrra, nii et lõplik kasutusmäär oli peaaegu 100 %, (see oleks olnud 97 %, kui paranduseelarvet ei oleks vastu võetud). Liikmesriikide makseprognooside täpsus on viimastel aastatel paranenud. Ülehindamine vähenes 33 protsendilt 2006. aastal 18 protsendini 2007. aastal. |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvusvaldkonnas (sisaldub jaotistes 04, 05, 11 ja 13 (3)) vähendati maksete assigneeringuid 0,745 miljardi euro võrra, nii et lõplik kasutusmäär oli peaaegu 100 %, (see oleks olnud 97 %, kui paranduseelarvet ei oleks vastu võetud). Liikmesriikide makseprognooside täpsus on viimastel aastatel paranenud. Ülehindamine vähenes 33 protsendilt 2006. aastal 18 protsendini 2007. aastal.

| — | Kuigi liikmesriikide prognoosid muutuvad järjest täpsemaks, on need eelarve koostamiseks siiski liiga ebaühtlased. Edasise täiustamise korral saaks neid aga kindlasti kasutada püsivalt kõrge kasutusmäära tagamiseks. |
| --- | --- |

—

Kuigi liikmesriikide prognoosid muutuvad järjest täpsemaks, on need eelarve koostamiseks siiski liiga ebaühtlased. Edasise täiustamise korral saaks neid aga kindlasti kasutada püsivalt kõrge kasutusmäära tagamiseks.

Täitmata eelarvelised kulukohustused 5,2 % suuremad kui eelmisel aastal

| 3.7. | Täitmata eelarvelised kulukohustused on kulude liigendamise loogiline tulemus: kuluprogrammide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja kulukohustused võetakse varasematel aastatel enne asjaomaste maksete tegemist. Ühekordsed kulukohustuste suurenemised (näiteks pärast laienemist) ja alakasutus (kõiki eelarvelisi maksete assigneeringuid ei kasutata ära) võivad suurendada täitmata kulukohustuste taset. Kuna kulukohustused likvideeritakse maksetega, on pikemas perspektiivis maksete arvu oluliselt ületavate kulukohustuste arvu tagajärjeks maksmata olevate kulukohustuste kuhjumine, kuna sama olukord kordub igal aastal (4). |
| --- | --- |

3.7.

Täitmata eelarvelised kulukohustused on kulude liigendamise loogiline tulemus: kuluprogrammide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja kulukohustused võetakse varasematel aastatel enne asjaomaste maksete tegemist. Ühekordsed kulukohustuste suurenemised (näiteks pärast laienemist) ja alakasutus (kõiki eelarvelisi maksete assigneeringuid ei kasutata ära) võivad suurendada täitmata kulukohustuste taset. Kuna kulukohustused likvideeritakse maksetega, on pikemas perspektiivis maksete arvu oluliselt ületavate kulukohustuste arvu tagajärjeks maksmata olevate kulukohustuste kuhjumine, kuna sama olukord kordub igal aastal (4).

| 3.8. | Täitmata eelarvelised kulukohustused – kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et neid kasutada tulevastel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames – suurenesid 6 855 miljardilt eurolt (5,2 %) 138,6 miljardi euroni. Ainult liigendatud assigneeringute kaudu rahastatud tegevusvaldkondades oli täitmata kulukohustuste summa 136 miljardit eurot, mis vastab 1,9 aasta kulukohustustele ja 2,1 aasta maksetele 2007. aasta kasutusmäära kohaselt vastavates tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

3.8.

Täitmata eelarvelised kulukohustused – kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et neid kasutada tulevastel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames – suurenesid 6 855 miljardilt eurolt (5,2 %) 138,6 miljardi euroni. Ainult liigendatud assigneeringute kaudu rahastatud tegevusvaldkondades oli täitmata kulukohustuste summa 136 miljardit eurot, mis vastab 1,9 aasta kulukohustustele ja 2,1 aasta maksetele 2007. aasta kasutusmäära kohaselt vastavates tegevusvaldkondades.

| 3.9. | Suurem osa täitmata kulukohustustest on seotud struktuurifondidega. Selles valdkonnas moodustasid täitmata kulukohustused kokku 84 miljardit eurot (5) (ligikaudu 66 % kogusummast), mis vastab 1,9 aasta kulukohustustele ja 2,3 aasta maksetele 2007. aasta kasutusmäära kohaselt. 2007. aasta oli aga esimene uue programmitöö perioodi aasta. Seega moodustavad ettemaksed ligikaudu 20 % maksete kogusummast. Seetõttu ei ole kahe võimaliku näitaja eelmise aasta kontrollväärtuste võrdlemine (aastalõpu täitmata kulukohustuste võrdlemine aasta jooksul täidetud kulukohustuste assigneeringute või tehtud maksetega) nii tähenduslik kui eelnevatel eelarveaastatel. |
| --- | --- |

3.9.

Suurem osa täitmata kulukohustustest on seotud struktuurifondidega. Selles valdkonnas moodustasid täitmata kulukohustused kokku 84 miljardit eurot (5) (ligikaudu 66 % kogusummast), mis vastab 1,9 aasta kulukohustustele ja 2,3 aasta maksetele 2007. aasta kasutusmäära kohaselt. 2007. aasta oli aga esimene uue programmitöö perioodi aasta. Seega moodustavad ettemaksed ligikaudu 20 % maksete kogusummast. Seetõttu ei ole kahe võimaliku näitaja eelmise aasta kontrollväärtuste võrdlemine (aastalõpu täitmata kulukohustuste võrdlemine aasta jooksul täidetud kulukohustuste assigneeringute või tehtud maksetega) nii tähenduslik kui eelnevatel eelarveaastatel.

| 3.7–3.9. | Kulukohustused kantakse alati eelarvesse suuremana kui maksed, kuna maksed hõlmavad pikemat ajavahemikku kui kulukohustused. Seepärast kulukohustused üldjuhul aasta-aastalt suurenevad. |
| --- | --- |

3.7–3.9.

Kulukohustused kantakse alati eelarvesse suuremana kui maksed, kuna maksed hõlmavad pikemat ajavahemikku kui kulukohustused. Seepärast kulukohustused üldjuhul aasta-aastalt suurenevad.

n + 2 / n + 3 reegli kohaldamine ühtekuuluvuspoliitikas tagab, et kulukohustused kasutatakse enamasti ära 2–3 aasta jooksul.

| 3.10. | 13 % kasutamata kulukohustustest (18,1 miljardit eurot) olid seotud Ühtekuuluvusfondiga kuigi selle osakaal 2007. aasta kõikidest kinnitatud kulukohustuste assigneeringutest oli vaid 5 %. See tähendab 2006. aastaga võrreldes suurenemist 2,7 miljardi euro (15 %) võrra. Ühtekuuluvusfondi täitmata eelarveliste kulukohustuste suur määr võrdus 2,5 aasta kulukohustuste ja 4,2 aasta maksetega 2007. aasta kasutusmäära kohaselt ja kajastab ka tõsiasja, et selle fondi puhul ei kohaldata n + 2 reeglit (vt punktid 3.12–3.17). Ühtekuuluvusfondi kasutusmäär oli oodatust väiksem, eriti projektide puhul Hispaanias, Tšehhi Vabariigis ja Sloveenias. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,67 miljardi euro võrra (14 %). |
| --- | --- |

3.10.

13 % kasutamata kulukohustustest (18,1 miljardit eurot) olid seotud Ühtekuuluvusfondiga kuigi selle osakaal 2007. aasta kõikidest kinnitatud kulukohustuste assigneeringutest oli vaid 5 %. See tähendab 2006. aastaga võrreldes suurenemist 2,7 miljardi euro (15 %) võrra. Ühtekuuluvusfondi täitmata eelarveliste kulukohustuste suur määr võrdus 2,5 aasta kulukohustuste ja 4,2 aasta maksetega 2007. aasta kasutusmäära kohaselt ja kajastab ka tõsiasja, et selle fondi puhul ei kohaldata n + 2 reeglit (vt punktid 3.12–3.17). Ühtekuuluvusfondi kasutusmäär oli oodatust väiksem, eriti projektide puhul Hispaanias, Tšehhi Vabariigis ja Sloveenias. Paranduseelarvega vähendati maksete assigneeringuid 0,67 miljardi euro võrra (14 %).

| 3.10. | Paljude Ühtekuuluvusfondi projektide jaoks on kulutuste tegemise tähtaeg 2010. aastal. Uuel programmiperioodil kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi suhtes n + 2 / n + 3 reeglit. |
| --- | --- |

3.10.

Paljude Ühtekuuluvusfondi projektide jaoks on kulutuste tegemise tähtaeg 2010. aastal. Uuel programmiperioodil kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi suhtes n + 2 / n + 3 reeglit.

| 3.11. | Struktuurifondide eelmise, 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi täitmata kulukohustused vähenesid 41 %, 78 miljardilt eurolt (võrdub 2,4 aasta maksete summaga 2007. aasta kasutusmäära kohaselt) 46 miljardi euroni (võrdub 1,5 aasta maksete summaga 2007. aasta kasutusmäära kohaselt (6)) (7). Siiski peavad fondidelt abi saajad tegema maksed 2008. aasta lõpuks, et komisjon saaks ülejäänud summa likvideerida. Selles kontekstis peab komisjon tagama, et eelmise programmitöö perioodi 2000–2006 lõpetamisel ei esine viivitusi ning et see ei avalda negatiivset mõju perioodiks 2007–2013 heakskiidetud uute programmide täitmisele. Kontrollikoda täheldab, et uue programmitöö perioodiga seoses on olukord märgatavalt paranenud, sest tänu programmide õigeaegsele vastuvõtmisele on üle 98 % 2007. aasta assigneeringutest seotud selle tegevusvaldkonnaga, (8) sellal kui 2000. aastal oli vastav arv 50 % eelmise programmitöö perioodi osas. |
| --- | --- |

3.11.

Struktuurifondide eelmise, 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi täitmata kulukohustused vähenesid 41 %, 78 miljardilt eurolt (võrdub 2,4 aasta maksete summaga 2007. aasta kasutusmäära kohaselt) 46 miljardi euroni (võrdub 1,5 aasta maksete summaga 2007. aasta kasutusmäära kohaselt (6)) (7). Siiski peavad fondidelt abi saajad tegema maksed 2008. aasta lõpuks, et komisjon saaks ülejäänud summa likvideerida. Selles kontekstis peab komisjon tagama, et eelmise programmitöö perioodi 2000–2006 lõpetamisel ei esine viivitusi ning et see ei avalda negatiivset mõju perioodiks 2007–2013 heakskiidetud uute programmide täitmisele. Kontrollikoda täheldab, et uue programmitöö perioodiga seoses on olukord märgatavalt paranenud, sest tänu programmide õigeaegsele vastuvõtmisele on üle 98 % 2007. aasta assigneeringutest seotud selle tegevusvaldkonnaga, (8) sellal kui 2000. aastal oli vastav arv 50 % eelmise programmitöö perioodi osas.

| 3.11. | Komisjon teeb kõik endast oleneva, et vältida viivitusi 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisel, mis toimub enamjaolt 2010/2011. aastal. Programmide lõpetamise ettevalmistamiseks andis komisjon 2006. aastal välja suunised ning on korraldanud liikmesriikides programmide lõpetamise alaseid seminare. Samuti auditeerib komisjon liikmesriikide ettevalmistusi programmide lõpetamiseks (vt meede 3.1 komisjoni 19. veebruari 2008. aasta tegevuskavas komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97)). Kui kulutuste tegemise tähtaegadest kinni ei peeta, vabastab komisjon kulutamata vahendid programmide lõpetamisel. |
| --- | --- |

3.11.

Komisjon teeb kõik endast oleneva, et vältida viivitusi 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisel, mis toimub enamjaolt 2010/2011. aastal. Programmide lõpetamise ettevalmistamiseks andis komisjon 2006. aastal välja suunised ning on korraldanud liikmesriikides programmide lõpetamise alaseid seminare. Samuti auditeerib komisjon liikmesriikide ettevalmistusi programmide lõpetamiseks (vt meede 3.1 komisjoni 19. veebruari 2008. aasta tegevuskavas komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97)). Kui kulutuste tegemise tähtaegadest kinni ei peeta, vabastab komisjon kulutamata vahendid programmide lõpetamisel.

Aasta n + 2 reegel kiirendab maksete tegemist

| 3.12. | Üldiselt viiakse struktuuritegevused ellu mitmeaastase perioodi jooksul. Struktuuritegevuste puhul võeti nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (9) alusel kasutusele automaatne perioodi 2000–2006 kulukohustustest vabastamise süsteem, et hoida ära potentsiaalselt normist kõrvale kalduvate täitmata kulukohustuste suurenevat kuhjumist aastate jooksul. Seda mehhanismi tuntakse aasta n + 2 reeglina. |
| --- | --- |

3.12.

Üldiselt viiakse struktuuritegevused ellu mitmeaastase perioodi jooksul. Struktuuritegevuste puhul võeti nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (9) alusel kasutusele automaatne perioodi 2000–2006 kulukohustustest vabastamise süsteem, et hoida ära potentsiaalselt normist kõrvale kalduvate täitmata kulukohustuste suurenevat kuhjumist aastate jooksul. Seda mehhanismi tuntakse aasta n + 2 reeglina.

| 3.13. | Analüüsides täitmata kulukohustuste („RAL” (10)) tekkimist aastate lõikes aastaaruandes (11) avaldatu põhjal, tuleb ilmsiks, millist mõju on struktuurifondide valdkonnas avaldanud see, et täitmata kulukohustusi on püütud likvideerida maksete abil enne automaatse kulukohustustest vabastamise reegli kohaldamist. Raamatupidamise aastaaruandes moodustasid perioodi 2000–2006 viimase kolme aasta täitmata kulukohustused ligikaudu 95 % nende kogusummast. Seevastu on vaid 5 % struktuurifondide täitmata kulukohustustest seotud varasemate aastatega. |
| --- | --- |

3.13.

Analüüsides täitmata kulukohustuste („RAL” (10)) tekkimist aastate lõikes aastaaruandes (11) avaldatu põhjal, tuleb ilmsiks, millist mõju on struktuurifondide valdkonnas avaldanud see, et täitmata kulukohustusi on püütud likvideerida maksete abil enne automaatse kulukohustustest vabastamise reegli kohaldamist. Raamatupidamise aastaaruandes moodustasid perioodi 2000–2006 viimase kolme aasta täitmata kulukohustused ligikaudu 95 % nende kogusummast. Seevastu on vaid 5 % struktuurifondide täitmata kulukohustustest seotud varasemate aastatega.

| 3.14. | Kuigi aasta n + 2 reegli kohaldamine on edendanud makseprotsessi kiirenemist (vt punkt 3.15), kasvab täitmata kulukohustuste arv struktuurifondide valdkonnas stabiilselt (vt
  joonis 3.1
  ) ja 2007. aasta lõpuks ulatus summa 79 miljardi euroni (vt ka punkt 3.7). |
| --- | --- |

3.14.

Kuigi aasta n + 2 reegli kohaldamine on edendanud makseprotsessi kiirenemist (vt punkt 3.15), kasvab täitmata kulukohustuste arv struktuurifondide valdkonnas stabiilselt (vt
  joonis 3.1
  ) ja 2007. aasta lõpuks ulatus summa 79 miljardi euroni (vt ka punkt 3.7).

| 3.14. | Nagu on märgitud komisjoni vastustes 2006. aasta aastaaruandele (punktid 3.9–3.10), on täitmata kulukohustuste kuhjumise alates 1994. aastast osaliselt tinginud ka muutus kulukohustuste ja maksete süsteemis 2000.–2006. aasta programmiperioodil ning laienemine. Eri programmiperioodide mõju on selgelt välja toodud komisjoni 2008. aasta mai aruande „Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi 2007. aasta eelarve täitmise analüüs” leheküljel 38 asuval joonisel 21, kust ilmneb täitmata kulukohustuste pidev vähenemine. |
| --- | --- |

3.14.

Nagu on märgitud komisjoni vastustes 2006. aasta aastaaruandele (punktid 3.9–3.10), on täitmata kulukohustuste kuhjumise alates 1994. aastast osaliselt tinginud ka muutus kulukohustuste ja maksete süsteemis 2000.–2006. aasta programmiperioodil ning laienemine. Eri programmiperioodide mõju on selgelt välja toodud komisjoni 2008. aasta mai aruande „Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi 2007. aasta eelarve täitmise analüüs” leheküljel 38 asuval joonisel 21, kust ilmneb täitmata kulukohustuste pidev vähenemine.

Image

| 3.15. | Ainult väikese arvu juhtumite puhul on aasta n + 2 reegli kohaldamine viinud täitmata kulukohustuste automaatse kehtetuks tunnistamiseni (keskmiselt 200 miljonit eurot viimase kolme aasta jooksul). Teisisõnu on n + 2 süsteem, mille puhul võib täitmata kulukohustused tõepoolest automaatselt kehtetuks tunnistada, täitnud kavandatud eesmärgi ja soodustanud kohustuste õigeaegset likvideerimist. Siiski on olemas ebasoovitava kõrvalmõju oht, kui kiirendatud makseprotsess täitmata kulukohustuste vähendamiseks saavutatakse vähem rangete sisekontrollimenetluste rakendamise teel. See suurendab raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvat riski (12). |
| --- | --- |

3.15.

Ainult väikese arvu juhtumite puhul on aasta n + 2 reegli kohaldamine viinud täitmata kulukohustuste automaatse kehtetuks tunnistamiseni (keskmiselt 200 miljonit eurot viimase kolme aasta jooksul). Teisisõnu on n + 2 süsteem, mille puhul võib täitmata kulukohustused tõepoolest automaatselt kehtetuks tunnistada, täitnud kavandatud eesmärgi ja soodustanud kohustuste õigeaegset likvideerimist. Siiski on olemas ebasoovitava kõrvalmõju oht, kui kiirendatud makseprotsess täitmata kulukohustuste vähendamiseks saavutatakse vähem rangete sisekontrollimenetluste rakendamise teel. See suurendab raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvat riski (12).

| 3.15. | Komisjon võtab osutatud riski auditite tegemisel arvesse ning astub asjakohaseid samme, kui selgub, et liikmesriigid on võtnud lubamatuid meetmeid, et vältida kulukohustuste vabastamist n + 2 reegli kohaselt. |
| --- | --- |

3.15.

Komisjon võtab osutatud riski auditite tegemisel arvesse ning astub asjakohaseid samme, kui selgub, et liikmesriigid on võtnud lubamatuid meetmeid, et vältida kulukohustuste vabastamist n + 2 reegli kohaselt.

| 3.16. | Selle tendentsi võib lähiaastatel uuel programmitöö perioodil 2007–2013 osaliselt ümber pöörata vähem range kulukohustuste automaatse kehtetuks tunnistamise mehhanism, mis lubab teatud liikmesriikide puhul kohaldada n + 3 reeglit (13). n + 3 reegli alla käivad liikmesriikidega seonduvad kulukohustused moodustavad 61 % kõikidest aastate 2007–2010 uue finantsraamistiku alla kuuluvatest kulukohustustest. |
| --- | --- |

3.16.

Selle tendentsi võib lähiaastatel uuel programmitöö perioodil 2007–2013 osaliselt ümber pöörata vähem range kulukohustuste automaatse kehtetuks tunnistamise mehhanism, mis lubab teatud liikmesriikide puhul kohaldada n + 3 reeglit (13). n + 3 reegli alla käivad liikmesriikidega seonduvad kulukohustused moodustavad 61 % kõikidest aastate 2007–2010 uue finantsraamistiku alla kuuluvatest kulukohustustest.

| 3.16. | Nagu kontrollikoda on märkinud oma 2006. aasta aruandes (punkt 3.17), vähendab kõnealust mõju tõenäoliselt n + 2 / n + 3 reegli kohaldamine Ühtekuuluvusfondi projektide suhtes programmiperioodil 2007–2013. Uue Maaelu Arengu Fondi suhtes kohaldatakse endiselt n + 2 reeglit. |
| --- | --- |

3.16.

Nagu kontrollikoda on märkinud oma 2006. aasta aruandes (punkt 3.17), vähendab kõnealust mõju tõenäoliselt n + 2 / n + 3 reegli kohaldamine Ühtekuuluvusfondi projektide suhtes programmiperioodil 2007–2013. Uue Maaelu Arengu Fondi suhtes kohaldatakse endiselt n + 2 reeglit.

| 3.17. | Teistes mitmeaastaste programmidega tegelevates poliitikavaldkondades, kus puudub n + 2 tüüpi reegel (näiteks teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis), ei ole täheldatud tendentsi tasuda täitmata kulukohustused sama kiiresti nagu struktuurifondide puhul (11). |
| --- | --- |

3.17.

Teistes mitmeaastaste programmidega tegelevates poliitikavaldkondades, kus puudub n + 2 tüüpi reegel (näiteks teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadis ning energeetika ja transpordi peadirektoraadis), ei ole täheldatud tendentsi tasuda täitmata kulukohustused sama kiiresti nagu struktuurifondide puhul (11).

| 3.17. | ELi rahastatud teadusmeetmete puhul on igal konkreetsel kulukohustusel eraldi „täitmise lõpptähtpäev”, mis sõltub projekti kestusest. Projektide kestus ulatub mõnest kuust mitme aastani, olenevalt meetme iseloomust. Finantsmääruse artikli 77 kohaselt tuleks vabastada kõik kulukohustused, mis on täitmata kuus kuud pärast täitmise lõpptähtpäeva. Vabastatud summad vastavad projekti raames tegemata jäänud kulutustele ning väga erandlikel juhtudel on see põhjustatud projekti lõpetamisest teaduslike või rahaliste probleemide tõttu. |
| --- | --- |

3.17.

ELi rahastatud teadusmeetmete puhul on igal konkreetsel kulukohustusel eraldi „täitmise lõpptähtpäev”, mis sõltub projekti kestusest. Projektide kestus ulatub mõnest kuust mitme aastani, olenevalt meetme iseloomust. Finantsmääruse artikli 77 kohaselt tuleks vabastada kõik kulukohustused, mis on täitmata kuus kuud pärast täitmise lõpptähtpäeva. Vabastatud summad vastavad projekti raames tegemata jäänud kulutustele ning väga erandlikel juhtudel on see põhjustatud projekti lõpetamisest teaduslike või rahaliste probleemide tõttu.

Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne

| 3.18. | Komisjoni aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta annab varasemast parema ülevaate eelarve täitmise üksikasjadest, täitmata eelarvelistest kulukohustustest – kaasa arvatud indikaatorid – ja prognoositust väiksemate kulude põhjustest. Siiski on endiselt paranemisruumi, eriti seoses täitmata kulukohustusi käsitlevate andmete analüüsiga. |
| --- | --- |

3.18.

Komisjoni aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta annab varasemast parema ülevaate eelarve täitmise üksikasjadest, täitmata eelarvelistest kulukohustustest – kaasa arvatud indikaatorid – ja prognoositust väiksemate kulude põhjustest. Siiski on endiselt paranemisruumi, eriti seoses täitmata kulukohustusi käsitlevate andmete analüüsiga.

| 3.18. | Komisjon nõustub, et arenguruumi veel on. |
| --- | --- |

3.18.

Komisjon nõustub, et arenguruumi veel on.

| 3.19. | Lisaks peaks ka esitatud teave olema paremini programmitöö perioodide kaupa eristatud. |
| --- | --- |

3.19.

Lisaks peaks ka esitatud teave olema paremini programmitöö perioodide kaupa eristatud.

| 3.19. | Asjaomane teave on esitatud aruandes „Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi 2007. aasta eelarve täitmise analüüs”. |
| --- | --- |

3.19.

Asjaomane teave on esitatud aruandes „Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi 2007. aasta eelarve täitmise analüüs”.

| 3.20. | Muudes dokumentides, nagu näiteks aastaaruandes, antakse samuti asjakohast teavet eelarve täitmise kohta (näiteks eelarve täitumisest), mis ei sisaldu eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes. Erilist tähelepanu on vaja pöörata erinevates dokumentides esitatud andmete ühtlustatusele (14). |
| --- | --- |

3.20.

Muudes dokumentides, nagu näiteks aastaaruandes, antakse samuti asjakohast teavet eelarve täitmise kohta (näiteks eelarve täitumisest), mis ei sisaldu eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes. Erilist tähelepanu on vaja pöörata erinevates dokumentides esitatud andmete ühtlustatusele (14).

| 3.20. | Komisjon ei leia, et eelarve täitumist tuleks kajastada ka eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes, kuna aasta assigneeringute määratlus selles raamatupidamisarvestuses (mille eesmärk on arvutada liikmesriikidele tagastatavad summad) erineb loogiliselt tavapärasest eelarve täitmise analüüsist. Lisaks sellele käsitleb aruanne tulude poolelt ainult omavahendeid. |
| --- | --- |

3.20.

Komisjon ei leia, et eelarve täitumist tuleks kajastada ka eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes, kuna aasta assigneeringute määratlus selles raamatupidamisarvestuses (mille eesmärk on arvutada liikmesriikidele tagastatavad summad) erineb loogiliselt tavapärasest eelarve täitmise analüüsist. Lisaks sellele käsitleb aruanne tulude poolelt ainult omavahendeid.

Komisjon püüab tagada komisjoni eri dokumentides esitatud andmete ühtluse. Kõnealuseid dokumente koostatakse aga eri eesmärkidel. Eelarve täitmise ja eelarvekohanduste kui eelarve haldamise osa sisuline analüüs peab põhinema finantsraamistikul ning eelkõige vastu võetud ja üle kantud assigneeringutel. Seda struktuuri ei järgi ei raamatupidamise aastaaruanne (mis keskendub kõikide heakskiidetud assigneeringute kasutamise, tühistamise ja ülekandmise kajastamisele rakendamise vaatepunktist) ega eelarve (liigendus poliitikavaldkondade kaupa, mis sisaldavad nii haldus- kui ka tegevuskulusid). See tähendab, et rakendusandmeid tuleb komisjoni eri dokumentides esitada eri viisidel ning mõned arvnäitajad, mis esmapilgul kajastavad ühte ja sama valdkonda, põhinevad tegelikult (mõnevõrra) erinevatel määratlustel.

Finantskorrektsioonid/tagasinõudmised on osa eelarveprotsessist: seoses finantskorrektsioonidega on vaja paremat teavet ning haldamist

Õiguslik alus ja organisatsiooniline ülesehitus

| 3.21. | EÜ asutamislepingu artikli 274 esimeses lõigus on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet [...] omal vastutusel ... [ja] ... liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.” Seega lasub lõplik vastutus eelarve õige täitmise eest komisjonil. |
| --- | --- |

3.21.

EÜ asutamislepingu artikli 274 esimeses lõigus on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet [...] omal vastutusel ... [ja] ... liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.” Seega lasub lõplik vastutus eelarve õige täitmise eest komisjonil.

| 3.22. | Finantsmääruses määratletakse eelarve täitmiseks mitmeid haldusviise, millest igaüks nõuab asjakohase järelevalve- ja kontrollisüsteemi kasutamist maksetega seonduvate vigade ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks. |
| --- | --- |

3.22.

Finantsmääruses määratletakse eelarve täitmiseks mitmeid haldusviise, millest igaüks nõuab asjakohase järelevalve- ja kontrollisüsteemi kasutamist maksetega seonduvate vigade ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks.

| 3.23. | Asutamisleping, finantsmäärus ja valdkondlikud eeskirjad on finantsjuhtimise ja kontrolli osas omavahel seotud sellisel moel, et sellest tulenevad finantskorrektsioone käsitleva vastutuse jagunemine ja kohaldatavad vahendid on väga keerukad.
  Joonisel 3.2
  on esitatud lihtsustatud ülevaade erinevatest juriidilistest teguritest ja nende omavahelistest seostest. |
| --- | --- |

3.23.

Asutamisleping, finantsmäärus ja valdkondlikud eeskirjad on finantsjuhtimise ja kontrolli osas omavahel seotud sellisel moel, et sellest tulenevad finantskorrektsioone käsitleva vastutuse jagunemine ja kohaldatavad vahendid on väga keerukad.
  Joonisel 3.2
  on esitatud lihtsustatud ülevaade erinevatest juriidilistest teguritest ja nende omavahelistest seostest.

Image

| 3.24. | Kui on tegemist otsese tsentraliseeritud juhtimisega (eelarvet täidavad komisjoni talitused, näiteks halduskulud ja osa teadusuuringute, energeetika ja transpordi kuludest) ja kaudse tsentraalse juhtimisega (eelarvet täidavad volitatud asutused, näiteks täitevasutused), vastutab ainult komisjon eelarve täitmise eest, sealhulgas ka asjakohaste parandusmeetmete rakendamise eest. Ühise juhtimise raames tehtud kulutuste – eriti põllumajanduse ja ühtekuuluvuskulude – osas on vastutus eelarve nõuetekohase täitmise eest, sealhulgas ka valesti tehtud maksete tagasinõudmise eest eelkõige liikmesriikidel (15). Kui aga liikmesriigid ei korrigeeri põhjendamatuid kulusid või ei kehtesta tõhusaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme selliste kulude hüvitamise ärahoidmiseks või korrektsioonide tegemiseks, kohaldab komisjon finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise või muu samalaadse menetluse abil (16). |
| --- | --- |

3.24.

Kui on tegemist otsese tsentraliseeritud juhtimisega (eelarvet täidavad komisjoni talitused, näiteks halduskulud ja osa teadusuuringute, energeetika ja transpordi kuludest) ja kaudse tsentraalse juhtimisega (eelarvet täidavad volitatud asutused, näiteks täitevasutused), vastutab ainult komisjon eelarve täitmise eest, sealhulgas ka asjakohaste parandusmeetmete rakendamise eest. Ühise juhtimise raames tehtud kulutuste – eriti põllumajanduse ja ühtekuuluvuskulude – osas on vastutus eelarve nõuetekohase täitmise eest, sealhulgas ka valesti tehtud maksete tagasinõudmise eest eelkõige liikmesriikidel (15). Kui aga liikmesriigid ei korrigeeri põhjendamatuid kulusid või ei kehtesta tõhusaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme selliste kulude hüvitamise ärahoidmiseks või korrektsioonide tegemiseks, kohaldab komisjon finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise või muu samalaadse menetluse abil (16).

Täieliku ja usaldusväärse teabe puudumine liikmesriikidelt

| 3.25. | Nagu ka eelmistel aastatel, tõi kontrollikoja audit ilmsiks olulise vigade määra ELi eelarve olulistes jagatud haldusega kuluvaldkondades, kusjuures enamik vigu esineb lõplike abisaajate tasandil. Tagasinõudmismehhanismid ja tagasinõutud summade tase peaksid kajastama ka seonduvate riskide liiki ja ulatust. ELi toetuskavad on keerukad ja mitmekesised, mis raskendab liikmesriikide tasandil kasutatava korrektsioonimehhanismi üldise toimimise tõhususe hindamist. Kontrollikoda ei leidnud aga piisavaid tõendeid selle kohta, et teatud ELi tegevuste (näiteks tööhõive ja sotsiaalpoliitika, regionaalpoliitika) mitmeaastased korrigeerimismehhanismid on asjaomaste riskidega samaulatuslikud. |
| --- | --- |

3.25.

Nagu ka eelmistel aastatel, tõi kontrollikoja audit ilmsiks olulise vigade määra ELi eelarve olulistes jagatud haldusega kuluvaldkondades, kusjuures enamik vigu esineb lõplike abisaajate tasandil. Tagasinõudmismehhanismid ja tagasinõutud summade tase peaksid kajastama ka seonduvate riskide liiki ja ulatust. ELi toetuskavad on keerukad ja mitmekesised, mis raskendab liikmesriikide tasandil kasutatava korrektsioonimehhanismi üldise toimimise tõhususe hindamist. Kontrollikoda ei leidnud aga piisavaid tõendeid selle kohta, et teatud ELi tegevuste (näiteks tööhõive ja sotsiaalpoliitika, regionaalpoliitika) mitmeaastased korrigeerimismehhanismid on asjaomaste riskidega samaulatuslikud.

| 3.25. | Summasid on võimalik tagasi nõuda alles pärast seda, kui auditi tulemused on kinnitatud auditeeritavaga peetavas ärakuulamismenetluses ning see võib kaasa tuua mõnede tulemuste tühistamise või muutmise. Seepärast on paratamatu, et tagasi nõutud summad on väiksemad kui auditi käigus leitud riskid. |
| --- | --- |

3.25.

Summasid on võimalik tagasi nõuda alles pärast seda, kui auditi tulemused on kinnitatud auditeeritavaga peetavas ärakuulamismenetluses ning see võib kaasa tuua mõnede tulemuste tühistamise või muutmise. Seepärast on paratamatu, et tagasi nõutud summad on väiksemad kui auditi käigus leitud riskid.

Komisjon on teinud märkimisväärseid pingutusi, et parandada liikmesriikidelt saadavate tagasi nõutud summasid käsitlevate andmete kvaliteeti, ning praegu kontrollib komisjon nende andmete täielikkust ja õigsust. Selle tulemusena on tehtud edusamme usaldusväärsete tõendite esitamisel mitmeaastase korrektsioonimehhanismi toimimise kohta.

| 3.26. | Praegusel hetkel ei ole liikmesriikide tasandil kohaldatavate korrigeerimismehhanismide kohta esitatud teave ühtekuuluvuspoliitika puhul täielik ja usaldusväärne. Kontrollikoda kahtleb põllumajanduse kohta esitatud teabe usaldusväärsuses. Komisjonil ei ole veel täielikku ja/või täielikult usaldusväärset teavet tagajärgedest ELi toetuste saajatele ega ELi ja riiklikele eelarvetele. |
| --- | --- |

3.26.

Praegusel hetkel ei ole liikmesriikide tasandil kohaldatavate korrigeerimismehhanismide kohta esitatud teave ühtekuuluvuspoliitika puhul täielik ja usaldusväärne. Kontrollikoda kahtleb põllumajanduse kohta esitatud teabe usaldusväärsuses. Komisjonil ei ole veel täielikku ja/või täielikult usaldusväärset teavet tagajärgedest ELi toetuste saajatele ega ELi ja riiklikele eelarvetele.

| 3.26. | Komisjon on lisanud Euroopa ühenduste 2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisadesse uue peatüki, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist. Peatüki eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmise menetlusest ning prognoosida võimalikult täpselt tagasi nõutud maksete kogusummat. |
| --- | --- |

3.26.

Komisjon on lisanud Euroopa ühenduste 2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisadesse uue peatüki, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist. Peatüki eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmise menetlusest ning prognoosida võimalikult täpselt tagasi nõutud maksete kogusummat.

Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas liikmesriikide tasandil tehtavate finantskorrektsioonide kohta esitatakse komisjonile igal aastal aruanded, mille andmed avaldatakse struktuurifondide aastaaruandes. Nagu juba märgitud vastuses punktile 3.25, tegeleb komisjon nende andmete usaldusväärsuse ja täielikkuse parandamisega. Teavet konkreetsetelt abisaajatelt tagasi nõutud summade kohta esitatakse määruses (EÜ) nr 1681/94 sätestatud kohustuslike aruandlusmenetluste kohaselt ning sellega saab tutvuda ka liikmesriikide järelevalvesüsteemide kaudu. Komisjon püüab igati tagada täielike ja usaldusväärsete andmete olemasolu, et näidata, et ELi eelarve on kaitstud, kuna ebaseaduslikud maksed on välistatud.

Komisjon leiab, et liikmesriikidelt põllumajanduskulutuste kohta saadud andmed on täielikud ja piisavalt usaldusväärsed, kuna olulisi kõrvalekaldeid ei ole täheldatud. Sellegipoolest tunnistab komisjon, et arenguruumi veel on, ning on seetõttu läbi vaadanud asjaomased suunised 2008. majandusaastaks. Komisjon jälgib olukorda hoolikalt ka edaspidi (vt vastus punktile 5.44).

| 3.27. | Korrigeerimismehhanismid ei hõlma üldiselt enammakstud summade tagastamist individuaalsete abisaajate poolt. Kui näiteks enammakstud summad on väikesed, ei ole nende tagasinõudmine tulus. Ka on võimalik, et kontrollimenetluste abil ei märgata individuaalset abisaajat, kes on summasid tegelikest suuremana näidanud (näiteks kui korrektsiooni aluseks kasutatakse valimi alusel ekstrapoleeritud veamäära). Lisaks tuleb märkida, et kui liikmesriikidele, kelle järelevalve- ja kontrollisüsteemides on leitud puudusi, määratakse finantskorrektsioonid, siis üldiselt abisaajatelt endilt summasid tagasi ei nõuta. |
| --- | --- |

3.27.

Korrigeerimismehhanismid ei hõlma üldiselt enammakstud summade tagastamist individuaalsete abisaajate poolt. Kui näiteks enammakstud summad on väikesed, ei ole nende tagasinõudmine tulus. Ka on võimalik, et kontrollimenetluste abil ei märgata individuaalset abisaajat, kes on summasid tegelikest suuremana näidanud (näiteks kui korrektsiooni aluseks kasutatakse valimi alusel ekstrapoleeritud veamäära). Lisaks tuleb märkida, et kui liikmesriikidele, kelle järelevalve- ja kontrollisüsteemides on leitud puudusi, määratakse finantskorrektsioonid, siis üldiselt abisaajatelt endilt summasid tagasi ei nõuta.

| 3.28. | Punktis 3.27 nimetatud juhtudel rahastavad korrigeerimist liikmesriikide maksumaksjad, mitte abisaajad, kes on summasid tegelikest suuremana näidanud. Seega on kontrolli- ja sanktsioonisüsteemi hoiatav mõju nõrk ja vead võivad korduda. Tagasinõudmismenetluste mõjusust tuleks aga ka hinnata ka selle alusel, milline on nende mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamise seisukohast (ja kuidas nende abil seeläbi vähendatakse vigade riski tulevikus). |
| --- | --- |

3.28.

Punktis 3.27 nimetatud juhtudel rahastavad korrigeerimist liikmesriikide maksumaksjad, mitte abisaajad, kes on summasid tegelikest suuremana näidanud. Seega on kontrolli- ja sanktsioonisüsteemi hoiatav mõju nõrk ja vead võivad korduda. Tagasinõudmismenetluste mõjusust tuleks aga ka hinnata ka selle alusel, milline on nende mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamise seisukohast (ja kuidas nende abil seeläbi vähendatakse vigade riski tulevikus).

| 3.27 ja 3.28. | Liikmesriigid on kohustatud enam makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma alati, kui see on põhjendatud, ning on tõendatud, et üldjuhul nad nii ka toimivad. Kui vea on põhjustanud puudujäägid haldus- või kontrollisüsteemides, ei pruugi olla asjakohane nõuda summasid tagasi abisaajalt, kelle viga see ei olnud. Ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonide kohaldamise korral saavad liikmesriigid tagasinõudmismeetmeid rakendada ainult konkreetsete abisaajate suhtes, kelle puhul on rikkumine tõendatud. Korrektsioonimehhanismi peaeesmärk on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulutusi, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, kaitstes seeläbi ühenduse eelarvet ebaseaduslike kulude eest. Kui kulud jäävad liikmesriikide haldusorganite kanda, kaitsevad ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonid ühenduse eelarvet ning innustavad ametiasutusi vältima selliste puudujääkide esinemist tulevikus. Seega on ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonid oluliseks vahendiks liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide täiustamisel ning aitavad ära hoida ebaseaduslikke makseid lõplikele abisaajatele ja tagada selliste maksete avastamise ja parandamise. |
| --- | --- |

3.27 ja 3.28.

Liikmesriigid on kohustatud enam makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma alati, kui see on põhjendatud, ning on tõendatud, et üldjuhul nad nii ka toimivad. Kui vea on põhjustanud puudujäägid haldus- või kontrollisüsteemides, ei pruugi olla asjakohane nõuda summasid tagasi abisaajalt, kelle viga see ei olnud. Ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonide kohaldamise korral saavad liikmesriigid tagasinõudmismeetmeid rakendada ainult konkreetsete abisaajate suhtes, kelle puhul on rikkumine tõendatud. Korrektsioonimehhanismi peaeesmärk on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulutusi, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, kaitstes seeläbi ühenduse eelarvet ebaseaduslike kulude eest. Kui kulud jäävad liikmesriikide haldusorganite kanda, kaitsevad ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonid ühenduse eelarvet ning innustavad ametiasutusi vältima selliste puudujääkide esinemist tulevikus. Seega on ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioonid oluliseks vahendiks liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide täiustamisel ning aitavad ära hoida ebaseaduslikke makseid lõplikele abisaajatele ja tagada selliste maksete avastamise ja parandamise.

| 3.29. | Tuginedes alusetult makstud summade tagasinõudmise ja aruandluse süsteemide ja menetluste kontrollile, järeldab kontrollikoda, et komisjon peaks (17): |
| --- | --- |

3.29.

Tuginedes alusetult makstud summade tagasinõudmise ja aruandluse süsteemide ja menetluste kontrollile, järeldab kontrollikoda, et komisjon peaks (17):

| 3.29. | Komisjon kinnitab, et täiustab pidevalt teavet, mis käsitleb tagasinõudmisi ja finantskorrektsioone, mille on teostanud kas komisjon või liikmesriigid. |
| --- | --- |

3.29.

Komisjon kinnitab, et täiustab pidevalt teavet, mis käsitleb tagasinõudmisi ja finantskorrektsioone, mille on teostanud kas komisjon või liikmesriigid.

| — | loetlema ja kirjeldama kõik nii komisjonis kui liikmesriikides kasutatavad menetlused summade tagasinõudmiseks, et suurendada läbipaistvust olemasolevate korrektsioonimehhanismide osas; |
| --- | --- |

—

loetlema ja kirjeldama kõik nii komisjonis kui liikmesriikides kasutatavad menetlused summade tagasinõudmiseks, et suurendada läbipaistvust olemasolevate korrektsioonimehhanismide osas;

| — | näitama, et kontrollide käigus avastatud vigade ja abisaajate taotletud summade tagasinõudmise või kohandamise vahel on selge seos, ning tagama nimetatud protsessi piisava järelevalve ja aruandluse; |
| --- | --- |

—

näitama, et kontrollide käigus avastatud vigade ja abisaajate taotletud summade tagasinõudmise või kohandamise vahel on selge seos, ning tagama nimetatud protsessi piisava järelevalve ja aruandluse;

| — | siduma tagasinõutud summad ja kohandused taotletud summadega vastavalt aastale, millal viga või rikkumus tekkis, selle alusel on võimalik hinnata mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust; |
| --- | --- |

—

siduma tagasinõutud summad ja kohandused taotletud summadega vastavalt aastale, millal viga või rikkumus tekkis, selle alusel on võimalik hinnata mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust;

| — | Andmed komisjoni raamatupidamisaruannetes:
  2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisades on peatükk, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist ning annab ülevaate asjaomastest menetlustest.
  Peatükis esitatakse ka võimalikult täpne prognoos tagasi nõutud maksete kogusumma kohta, lähtudes olemasolevatest andmetest. Nendes andmetes ei sisaldu veel kõik summad, mis on tagasi nõutud mahaarvamise teel hilisemast maksest, mida haldab otseselt komisjon. Andmed summade kohta, mille liikmesriigid on tagasi nõudnud ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, on esialgsed.
  Et veelgi täiustada teavet komisjonis parandatud vigade kohta, on komisjon 2008. aastal muutnud raamatupidamissüsteemi ABAC, et kontrollimise käigus avastatud vead või alusetud maksed oleks võimalik otseselt seostada selle tagajärjel abisaajatelt tagasi nõutud või kohandatud summadega. Samuti on muudatuse tulemusel võimalik seostada makstud summade tagasinõudmine või kohandamine vea või alusetu makse tegemise aastaga, et võimaldada komisjonil jälgida mitmeaastase tagasinõudmissüsteemi tõhusust kontrollikoja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

—

Andmed komisjoni raamatupidamisaruannetes:

2007. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisades on peatükk, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist ning annab ülevaate asjaomastest menetlustest.

Peatükis esitatakse ka võimalikult täpne prognoos tagasi nõutud maksete kogusumma kohta, lähtudes olemasolevatest andmetest. Nendes andmetes ei sisaldu veel kõik summad, mis on tagasi nõutud mahaarvamise teel hilisemast maksest, mida haldab otseselt komisjon. Andmed summade kohta, mille liikmesriigid on tagasi nõudnud ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, on esialgsed.

Et veelgi täiustada teavet komisjonis parandatud vigade kohta, on komisjon 2008. aastal muutnud raamatupidamissüsteemi ABAC, et kontrollimise käigus avastatud vead või alusetud maksed oleks võimalik otseselt seostada selle tagajärjel abisaajatelt tagasi nõutud või kohandatud summadega. Samuti on muudatuse tulemusel võimalik seostada makstud summade tagasinõudmine või kohandamine vea või alusetu makse tegemise aastaga, et võimaldada komisjonil jälgida mitmeaastase tagasinõudmissüsteemi tõhusust kontrollikoja soovituste kohaselt.

| — | kvantifitseerima lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud enammakstud summad ja riiklikust eelarvest ehk maksumaksjate poolt makstud finantskorrektsioonide summad; |
| --- | --- |

—

kvantifitseerima lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud enammakstud summad ja riiklikust eelarvest ehk maksumaksjate poolt makstud finantskorrektsioonide summad;

| — | tagama, et liikmesriigid esitavad õigeaegselt täieliku ja usaldusväärse teabe rahastamise tühistamiste, tagasimaksete ja ootel olevate tagasinõudmiste kohta, eriti struktuurifondidega seoses; |
| --- | --- |

—

tagama, et liikmesriigid esitavad õigeaegselt täieliku ja usaldusväärse teabe rahastamise tühistamiste, tagasimaksete ja ootel olevate tagasinõudmiste kohta, eriti struktuurifondidega seoses;

| — | hindama, kui mõjusad on finantskorrektsioonid liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamisel, |
| --- | --- |

—

hindama, kui mõjusad on finantskorrektsioonid liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamisel,

| — | Liikmesriikidelt saadud teave:
  Põllumajandusvaldkonnas esitatakse lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud summade kohta komisjonile deklaratsioon ning need sisalduvad ka 2007. aasta raamatupidamisaruandes ning selle lisades koos finantskorrektsioonidega, mille kulud katavad liikmesriigid. Kõik otsused finantskorrektsioonide kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastane tegevusaruanne sisaldab täielikke andmeid komisjoni ja liikmesriikide vaheliste rahaliste suhete ning liikmesriikides lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud alusetute maksete kohta.
  Finantskorrektsioonid, mida komisjon otsustab teha struktuurimeetmetega seotud kulutustes, kajastuvad samuti raamatupidamisaruannetes. Riigi tasandil tehtavate korrektsioonide kohta peavad liikmesriigid esitama komisjonile aastaaruande, milles on näidatud korrektsioonid, mille nad on teinud toetuste äravõtmise või tagasinõudmise teel, samuti aasta lõpu seisuga veel tagasi nõuda olevad summad. Komisjon esitas liikmesriikidelt 2006. aasta kohta saadud andmed 2006. aasta struktuurifondide aastaaruande lisas (SEK(2007) 1456) ning avaldab 2007. aastat käsitlevad andmed 2007. aasta aruandes. Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete juhtimisel (KOM(2008) 97) sisaldab konkreetseid meetmeid nimetatud aruandluse edasiseks täiustamiseks. Nende hulgas on ka kohapealne kontroll esitatud andmete usaldusväärsuse ja täielikkuse hindamiseks.
  Komisjon hindab pidevalt liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust ning esitab oma järeldused peaasjalikult asjaomaste peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes. Nagu varemgi, peatab komisjon oluliste puudujääkide avastamise korral maksed ning kohaldab finantskorrektsioone, kui liikmesriik ei ole võtnud kokkulepitud meetmeid oma kontrollisüsteemide tõhustamiseks.
  Kontrollikoda on juba varem tunnistanud, et põllumajanduskulutuste puhul on liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranenud (vt nt kontrollikoja 2006. aasta aruannet). Komisjon leiab, et vähemalt osaliselt on olukord paranenud tänu liikmesriikides rakendatud komisjoni soovitustele ning liikmesriikide suhtes kohaldatud finantskorrektsioonidele. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidelt saadud teave:

Põllumajandusvaldkonnas esitatakse lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud summade kohta komisjonile deklaratsioon ning need sisalduvad ka 2007. aasta raamatupidamisaruandes ning selle lisades koos finantskorrektsioonidega, mille kulud katavad liikmesriigid. Kõik otsused finantskorrektsioonide kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastane tegevusaruanne sisaldab täielikke andmeid komisjoni ja liikmesriikide vaheliste rahaliste suhete ning liikmesriikides lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud alusetute maksete kohta.

Finantskorrektsioonid, mida komisjon otsustab teha struktuurimeetmetega seotud kulutustes, kajastuvad samuti raamatupidamisaruannetes. Riigi tasandil tehtavate korrektsioonide kohta peavad liikmesriigid esitama komisjonile aastaaruande, milles on näidatud korrektsioonid, mille nad on teinud toetuste äravõtmise või tagasinõudmise teel, samuti aasta lõpu seisuga veel tagasi nõuda olevad summad. Komisjon esitas liikmesriikidelt 2006. aasta kohta saadud andmed 2006. aasta struktuurifondide aastaaruande lisas (SEK(2007) 1456) ning avaldab 2007. aastat käsitlevad andmed 2007. aasta aruandes. Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete juhtimisel (KOM(2008) 97) sisaldab konkreetseid meetmeid nimetatud aruandluse edasiseks täiustamiseks. Nende hulgas on ka kohapealne kontroll esitatud andmete usaldusväärsuse ja täielikkuse hindamiseks.

Komisjon hindab pidevalt liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust ning esitab oma järeldused peaasjalikult asjaomaste peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes. Nagu varemgi, peatab komisjon oluliste puudujääkide avastamise korral maksed ning kohaldab finantskorrektsioone, kui liikmesriik ei ole võtnud kokkulepitud meetmeid oma kontrollisüsteemide tõhustamiseks.

Kontrollikoda on juba varem tunnistanud, et põllumajanduskulutuste puhul on liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranenud (vt nt kontrollikoja 2006. aasta aruannet). Komisjon leiab, et vähemalt osaliselt on olukord paranenud tänu liikmesriikides rakendatud komisjoni soovitustele ning liikmesriikide suhtes kohaldatud finantskorrektsioonidele.

| — | hindama komisjoni ja liikmesriikide kasutatavate korrigeerimismehhanismide asjakohasust ja nende kohaldamise intensiivsust tulemuslikkust silmas pidades (18). |
| --- | --- |

—

hindama komisjoni ja liikmesriikide kasutatavate korrigeerimismehhanismide asjakohasust ja nende kohaldamise intensiivsust tulemuslikkust silmas pidades (18).

| — | Kontrollikulud:
  Komisjon koostab praegu põllumajanduse, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja otsese tsentraliseeritud haldamise kontrollikulude hinnangut. Selle tulemuste alusel valmib 2008. aasta lõpu poole komisjoni teatis, mille eesmärk on taasalustada institutsioonidevahelist arutelu aktsepteeritava riski teemal. |
| --- | --- |

—

Kontrollikulud:

Komisjon koostab praegu põllumajanduse, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja otsese tsentraliseeritud haldamise kontrollikulude hinnangut. Selle tulemuste alusel valmib 2008. aasta lõpu poole komisjoni teatis, mille eesmärk on taasalustada institutsioonidevahelist arutelu aktsepteeritava riski teemal.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 3.30. | 2007. aasta osas võib tõdeda, et uue programmitöö perioodi esimese aastaga on kulukohustuste assigneeringute täitmine eelmise programmitöö perioodi algusega võrreldes märgatavalt paranenud. Kasutusmäärad püsisid 2007. aastal kõrgel. Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas vähendati paranduseelarvete abil esialgseid maksete assigneeringuid 0,745 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

3.30.

2007. aasta osas võib tõdeda, et uue programmitöö perioodi esimese aastaga on kulukohustuste assigneeringute täitmine eelmise programmitöö perioodi algusega võrreldes märgatavalt paranenud. Kasutusmäärad püsisid 2007. aastal kõrgel. Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas vähendati paranduseelarvete abil esialgseid maksete assigneeringuid 0,745 miljardi euro võrra.

| 3.31. | Liikmesriigid parandasid oma struktuurifondidega seotud kulude prognoosimist: ülehindamise määr vähenes 33 protsendilt 2006. aastal 18 protsendini 2007. aastal (19). |
| --- | --- |

3.31.

Liikmesriigid parandasid oma struktuurifondidega seotud kulude prognoosimist: ülehindamise määr vähenes 33 protsendilt 2006. aastal 18 protsendini 2007. aastal (19).

| 3.31. | Kuigi liikmesriikide prognoosid muutuvad järjest täpsemaks, on need eelarve koostamiseks siiski liiga ebaühtlased. Edasise täiustamise korral saaks neid aga kindlasti kasutada püsivalt kõrge kasutusmäära tagamiseks. |
| --- | --- |

3.31.

Kuigi liikmesriikide prognoosid muutuvad järjest täpsemaks, on need eelarve koostamiseks siiski liiga ebaühtlased. Edasise täiustamise korral saaks neid aga kindlasti kasutada püsivalt kõrge kasutusmäära tagamiseks.

| 3.32. | Täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas on püsinud väga kõrgel ja ületavad 2007. aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringute kogusummat. Struktuurimeetmete valdkonnas on olukord selles osas mõningal määral paranenud tänu automaatsele kulukohustustest vabastamise süsteemile. Siiski on oht, et kiirendatud maksete tegemine võib põhjustada olukorra, mil sisekontrollimenetlused raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse puhul muutuvad vähem rangeks. Komisjon peaks seda aspekti arvestama, kui ta kaalub samalaadsete reeglite kasutuselevõtmist muude mitmeaastaste tegevuste valdkondades, nagu teadusuuringud, energeetika ja transport, infoühiskond ja meedia. |
| --- | --- |

3.32.

Täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas on püsinud väga kõrgel ja ületavad 2007. aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringute kogusummat. Struktuurimeetmete valdkonnas on olukord selles osas mõningal määral paranenud tänu automaatsele kulukohustustest vabastamise süsteemile. Siiski on oht, et kiirendatud maksete tegemine võib põhjustada olukorra, mil sisekontrollimenetlused raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse puhul muutuvad vähem rangeks. Komisjon peaks seda aspekti arvestama, kui ta kaalub samalaadsete reeglite kasutuselevõtmist muude mitmeaastaste tegevuste valdkondades, nagu teadusuuringud, energeetika ja transport, infoühiskond ja meedia.

| 3.32. | Komisjon võtab osutatud riski auditite tegemisel arvesse ning astub asjakohaseid samme, kui selgub, et liikmesriigid on võtnud lubamatuid meetmeid, et vältida kulukohustuste vabastamist n + 2 reegli kohaselt. |
| --- | --- |

3.32.

Komisjon võtab osutatud riski auditite tegemisel arvesse ning astub asjakohaseid samme, kui selgub, et liikmesriigid on võtnud lubamatuid meetmeid, et vältida kulukohustuste vabastamist n + 2 reegli kohaselt.

| 3.33. | Teavet parandusmeetmete haldamise ja nende mõju kohta tuleb oluliselt parandada, kui selle abil soovitakse hinnata ELi kulutuste mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust. |
| --- | --- |

3.33.

Teavet parandusmeetmete haldamise ja nende mõju kohta tuleb oluliselt parandada, kui selle abil soovitakse hinnata ELi kulutuste mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust.

| 3.33. | Komisjon on olemasolevat teavet täiustanud ning teeb seda ka edaspidi (vt 2007. aasta raamatupidamisaruande § 6 lõiget 5). |
| --- | --- |

3.33.

Komisjon on olemasolevat teavet täiustanud ning teeb seda ka edaspidi (vt 2007. aasta raamatupidamisaruande § 6 lõiget 5).

Struktuurifondide puhul on täielikud andmed komisjoni kohaldatud korrektsioonide kohta esitatud 2007. aasta raamatupidamisaruandes. Ulatuslikku teavet on esitatud ka struktuurifondide 2006. aasta aruande lisas. 2007. aasta aruandes täiustatakse teavet veelgi, eelkõige seoses liikmesriikide kohaldatud korrektsioonidega.

Põllumajanduse kohta on kogu asjakohane teave juba avaldatud ning seda on võimalik uurida ja kontrollida. Kõnealune teave hõlmab ka korrektsioone, mida komisjon on kohaldanud liikmesriikide suhtes, ning alusetuid makseid, mille liikmesriigid on lõplikelt abisaajatelt tagasi nõudnud.

---

(1)  Eelarveline ülejääk (eelarve täitumine) on eelarve täitmise tulemus. Ülejääk pole reserv, mida võib koguda ja järgmistel aastatel kulutuste finantseerimiseks kasutada. Kasutamata tulud, mida ülejääk kajastab, tasaarveldatakse järgmisel aastal sissenõutavate omavahenditega.

(2)  Üksikasjalikku teavet 2007. aasta eelarve täitmise kohta saab Euroopa Ühenduste 2007. eelarveaasta aastaaruande II osast, Euroopa komisjoni eelarve peadirektoraadi dokumendist pealkirjaga „Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2007” ja struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide aruandest „Analüüs struktuurifondide eelarve täitmisele 2007. aastal”, lk 57–58. Tuleb aga märkida, et eri dokumentides mainitud arvud ei ole päris järjepidevad ja võivad veidi varieeruda.

(3)  Jaotised katavad järgmiseid tegevusvaldkondi: 04 – tööhõive ja sotsiaalküsimused, 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 11 – kalandus ja merendus ja 13 – regionaalpoliitika.

(4)  Vt ka 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 3.9–3.11.

(5)  Ühtekuuluvusfondi puhul vt Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi aruannet „Analüüs struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eelarve täitmisele 2007. aastal”, lk 35.

(6)  Vt Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi aruande „Analüüs struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eelarve täitmisele 2007. aastal” tabeleid 5 ja 6 lk 13.

(7)  Vt Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi aruande „Analüüs struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eelarve täitmisele 2007. aastal” tabelit 10 lk 37.

(8)  Rakenduskavade hilise esitamise ja/või pikaajaliste läbirääkimiste tõttu asjaomaste liikmesriikidega kanti 130 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid üle 2008. aastasse. Assigneeringud olid seotud ühe lähenemist käsitleva rakenduskavaga, üheksa piirkondadevahelise koostöö programmi ja kuue IPA piiriülese koostöö programmiga. Samuti lükkusid mõned tehnilise abiga seonduvad meetmed edasi 2008. ja 2009. aastasse. Vt Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi 2007. eelarveaasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet ja aruannet „Analüüs struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide eelarve täitmisele 2007. aastal” (tabel 3, lk 12).

(9)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

(10)  Täitmata kulukohustuste kohta kasutatakse sageli prantsusekeelset lühendit „RAL” (restes a liquider).

(11)  Euroopa ühenduste 2007. eelarveaasta aastaaruanne, tabel 13b.

(12)  Vt ka aastaaruanne 2004. eelarveaasta kohta, punkt 2.25.

(13)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 93 lõige 2 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

(14)  Näiteks eelarve täitmist puudustavad arvud ei ole aastaaruandes ja eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes ühesugused.

(15)  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul kantakse kõik korrektsioonid fondi. Struktuurifondide puhul kõrvaldavad liikmesriigid kontrollide ja audititöö käigus leitud eeskirjadevastaselt tehtud kulud asjaomase programmi või projektiga seoses deklareeritud kuludest. Seda tehakse kohe pärast eeskirjadevastaste kulude avastamist või kui alusetu makse on abisaajalt tagasi saadud. Ressursse, mis sel moel struktuurifondide arvelt vabanevad, saab uuesti kasutada.

(16)  Samu reegleid, mida kohaldatakse jagatud halduse puhul, kohaldatakse ka detsentraliseeritud või ühise juhtimise raames, mille puhul täidab komisjon eelarvet koostöös rahvusvaheliste organisatsioonide või teiste sõltumatute asutustega.

(17)  Mitut nendest punktidest mainis ka asepresident Kallas vastuses kirjalikule küsimusele nr 21, mille Euroopa Parlament (eelarvekontrollikomisjon) esitas 2006. eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse käigus.

(18)  Vt Euroopa Ühenduste Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 ühtse auditi („single audit”) mudeli kohta (koos ettepanekuga ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (ELT C 107, 30.4.2004, lk 1).

(19)  Ühtekuuluvusfondi puhul suurenes ülehindamismäär 32 protsendilt 2006. aastal 54 protsendini 2007. aastal.

4. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

| 4.1–4.3 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1–4.3

| 4.1–4.3 | Tulude eritunnused |
| --- | --- |

4.1–4.3

| 4.4–4.45 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

4.4–4.45

| 4.4–4.10 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

4.4–4.10

| 4.4–4.7 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.4–4.7

| 4.8–4.10 | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.8–4.10

| 4.11–4.15 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

4.11–4.15

| 4.11–4.15 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.11–4.15

| 4.15 | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.15

| 4.16–4.39 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

4.16–4.39

| 4.16–4.19 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.16–4.19

| 4.20–4.25 | Käibemaksu-omavahendid |
| --- | --- |

4.20–4.25

| 4.26–4.39 | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.26–4.39

| 4.40–4.45 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

4.40–4.45

| 4.42 | Traditsioonilised omavahendid |
| --- | --- |

4.42

| 4.43 | Käibemaksu-omavahendid |
| --- | --- |

4.43

| 4.44–4.45 | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

4.44–4.45

| 4.46 | Eelnevate tähelepanekute järelaudit |
| --- | --- |

4.46

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| Tulude eritunnused |
| 4.1. | Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Suurim erinevus võrreldes 2006. aastaga on see, et 2007. aastal kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga seotud parandused ja sissenõuded ning ajutine ümberkorraldusmakse sihtotstarbeliste tuludena, mitte ei arvestata kuludest maha (2 448 miljonit eurot ehk 2,1 % tuludest) (1). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

Tulude eritunnused

4.1.

Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Suurim erinevus võrreldes 2006. aastaga on see, et 2007. aastal kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga seotud parandused ja sissenõuded ning ajutine ümberkorraldusmakse sihtotstarbeliste tuludena, mitte ei arvestata kuludest maha (2 448 miljonit eurot ehk 2,1 % tuludest) (1).

| 4.2. | Nagu näidatud
  tabelis 4.1
  ,
  diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (93,5 %). |
| --- | --- |

4.2.

Nagu näidatud
  tabelis 4.1
  ,
  diagrammil 4.1
  ja
  diagrammil 4.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (93,5 %).

Tabel 4.1 – 2006. ja 2007. eelarveaasta tulu

| (miljon eurot) |
| --- |
| Tululiik ja vastav eelarverubriik | Tegelik tulu 2006. aastal | 2007. aasta eelarve kujunemine | Tegelik tulu 2007. aastal | % muutus
  (2006 vrdl 2007) |
| Esialgne eelarve | Lõplik eelarve |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid (25 % maksukäitluskuludest) | 15 028,3 | 17 307,7 | 16 532,9 | 16 573,0 | 10,3 |
| — | Põllumajandusmaksud (1 0. peatükk) |

(miljon eurot)

Tululiik ja vastav eelarverubriik

Tegelik tulu 2006. aastal

2007. aasta eelarve kujunemine

Tegelik tulu 2007. aastal

% muutus

(2006 vrdl 2007)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

1

Traditsioonilised omavahendid (25 % maksukäitluskuludest)

15 028,3

17 307,7

16 532,9

16 573,0

10,3

—

Põllumajandusmaksud (1 0. peatükk)

1 291,8

1 486,7

1 486,8

1 404,0

8,7

| — | Suhkru- ja isoglükoosimaksud (1 1. peatükk) |
| --- | --- |

—

Suhkru- ja isoglükoosimaksud (1 1. peatükk)

151,6

533,1

–37,7

–31,0

– 120,4

| — | Tollimaksud (1 2. peatükk) |
| --- | --- |

—

Tollimaksud (1 2. peatükk)

13 584,9

15 287,9

15 083,8

15 200,0

11,9

2

Käibemaksu-omavahendid

17 206,2

17 827,4

19 478,5

19 441,0

13,0

| — | Käibemaksu-omavahendid jooksval eelarveaastal (1 3. peatükk) |
| --- | --- |

—

Käibemaksu-omavahendid jooksval eelarveaastal (1 3. peatükk)

17 219,8

17 827,4

18 517,2

18 468,0

7,2

| — | Eelmiste aastate saldod (3 1. peatükk) |
| --- | --- |

—

Eelmiste aastate saldod (3 1. peatükk)

–13,6

0,0

961,3

973,0

7 254,4

3

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

70 132,1

79 152,8

74 022,0

73 914,0

5,4

| — | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (1 4. peatükk) |
| --- | --- |

—

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (1 4. peatükk)

68 602,1

79 152,8

71 153,1

71 057,0

3,6

| — | Eelmiste aastate saldod (3 2. peatükk) |
| --- | --- |

—

Eelmiste aastate saldod (3 2. peatükk)

1 530,0

0,0

2 868,9

2 857,0

86,7

4

Saldod ja kohandused

–15,3

0,0

0,0

59,0

485,6

| — | Ühendkuningriigi parandus (1 5. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi parandus (1 5. peatükk)

–6,0

0,0

0,0

61,0

1 116,7

| — | Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (3 5. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (3 5. peatükk)

–4,0

0,0

0,0

–2,0

50,0

| — | Ühendkuningriigi paranduse vahekalkulatsioon (3 6. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi paranduse vahekalkulatsioon (3 6. peatükk)

–5,3

0,0

0,0

0,0

100,0

5

Muud tulud

6 071,7

1 209,3

3 812,3

7 576,0

24,8

| — | Ülejäägid, saldod ja kohandused (3 0. peatükk) |
| --- | --- |

—

Ülejäägid, saldod ja kohandused (3 0. peatükk)

2 502,8

0,0

2 108,5

2 109,0

–15,7

| — | Mitmesugused tulud (4.–9. jaotis) |
| --- | --- |

—

Mitmesugused tulud (4.–9. jaotis)

3 568,9

1 209,3

1 703,8

5 467,0

53,2

Kogusumma

108 423,0

115 497,2

113 845,7

117 563,0

8,4

Allikas: 2007. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2007.

Image

Image

| 4.3. | Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (3) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud, 14,1 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (16,5 %), ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (62,9 %) (4). |
| --- | --- |

4.3.

Omavahendid jagunevad kolme põhirühma: traditsioonilised omavahendid (3) (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud, 14,1 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (16,5 %), ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (62,9 %) (4).

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.4. | Traditsiooniliste omavahendite kogumise põhiriskid on maksudest kõrvalehoidumine maksumaksjate poolt, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade tõttu, samuti määratud maksu vigane kirjendamine liikmesriikide arvepidamises, mis vähendab komisjoni käsutusse antavaid summasid või aeglustab summade komisjoni käsutusse andmist. Kontrollikoja audit raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute kohta ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

4.4.

Traditsiooniliste omavahendite kogumise põhiriskid on maksudest kõrvalehoidumine maksumaksjate poolt, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade tõttu, samuti määratud maksu vigane kirjendamine liikmesriikide arvepidamises, mis vähendab komisjoni käsutusse antavaid summasid või aeglustab summade komisjoni käsutusse andmist. Kontrollikoja audit raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute kohta ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis ei ole läbinud tollijärelevalvet.

| 4.5. | Kontrollikoda auditeeris 30 impordideklaratsiooni juhuslikku valimit kuues liikmesriigis (5). Samuti viidi läbi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine kõnealustes liikmesriikides ja komisjonis. |
| --- | --- |

4.5.

Kontrollikoda auditeeris 30 impordideklaratsiooni juhuslikku valimit kuues liikmesriigis (5). Samuti viidi läbi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine kõnealustes liikmesriikides ja komisjonis.

| 4.6. | Audititöö hõlmas tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrollimist, samuti ACORi (6) järelevalvefunktsiooni hindamist. Ühtlasi sisaldas audit komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete läbivaatamist ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsi, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. |
| --- | --- |

4.6.

Audititöö hõlmas tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide kontrollimist, samuti ACORi (6) järelevalvefunktsiooni hindamist. Ühtlasi sisaldas audit komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete läbivaatamist ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsi, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta.

| 4.7. | Lisaks sellele viidi läbi erihindamine tolliladustamise kohta komisjonis ja seitsmes liikmesriigis (7). |
| --- | --- |

4.7.

Lisaks sellele viidi läbi erihindamine tolliladustamise kohta komisjonis ja seitsmes liikmesriigis (7).

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.8. | Nende kahe ressursi põhiriskid tulenevad statistiliste andmete ja prognooside kasutamisest rahvamajanduse arvepidamise alusena, samuti õigusraamistiku keerukusest. |
| --- | --- |

4.8.

Nende kahe ressursi põhiriskid tulenevad statistiliste andmete ja prognooside kasutamisest rahvamajanduse arvepidamise alusena, samuti õigusraamistiku keerukusest.

| 4.9. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid põhinevad makromajanduslikul statistikal, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditis lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvestatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikesse raamatupidamisaruannetesse. Seega vaadeldi auditis aastaeelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksude korrektsust. Audit hõlmas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda piisav kindlus selle kohta, et vastavate ressursside kindlaksmääramine ja laekumine toimub korrektselt, samuti ACOR-komitee (8) ja rahvamajanduse kogutulu komitee (9) ülesannete analüüsi. |
| --- | --- |

4.9.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid põhinevad makromajanduslikul statistikal, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite auditis lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvestatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikesse raamatupidamisaruannetesse. Seega vaadeldi auditis aastaeelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksude korrektsust. Audit hõlmas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda piisav kindlus selle kohta, et vastavate ressursside kindlaksmääramine ja laekumine toimub korrektselt, samuti ACOR-komitee (8) ja rahvamajanduse kogutulu komitee (9) ülesannete analüüsi.

| 4.10. | 7. juunil 2007. aastal võttis nõukogu vastu uue otsuse Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2007/436/EÜ, Euratom), (10) mida kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007. Otsusega kehtestati käibemaksupõhise omavahendi ühtne sissenõudmismäär (0,30 %) ning teatud liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete täiendav vähendamine (11). Sellest tulenevalt arvutatakse liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevad osamaksed tagasiulatuvalt ümber pärast ratifitseerimisprotsessi lõpulejõudmist eeldatavalt 2009. aasta alguses. |
| --- | --- |

4.10.

7. juunil 2007. aastal võttis nõukogu vastu uue otsuse Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2007/436/EÜ, Euratom), (10) mida kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007. Otsusega kehtestati käibemaksupõhise omavahendi ühtne sissenõudmismäär (0,30 %) ning teatud liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete täiendav vähendamine (11). Sellest tulenevalt arvutatakse liikmesriikide käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevad osamaksed tagasiulatuvalt ümber pärast ratifitseerimisprotsessi lõpulejõudmist eeldatavalt 2009. aasta alguses.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Traditsioonilised omavahendid

| 4.11. | Traditsioonilisi omavahendeid kogutakse nende liikmesriikide poolt, kes kirjendavad neid oma riigikassa poolt hallatavasse raamatupidamissüsteemi (A-kontod) ja teevad seejärel vahendid ühendustele kättesaadavaks. Kui maksed on tegemata ja tagatist ei ole esitatud, või kui maksed on kaetud tagatistega, mis on vaidlustatud, võivad liikmesriigid nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemise peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-konto). |
| --- | --- |

4.11.

Traditsioonilisi omavahendeid kogutakse nende liikmesriikide poolt, kes kirjendavad neid oma riigikassa poolt hallatavasse raamatupidamissüsteemi (A-kontod) ja teevad seejärel vahendid ühendustele kättesaadavaks. Kui maksed on tegemata ja tagatist ei ole esitatud, või kui maksed on kaetud tagatistega, mis on vaidlustatud, võivad liikmesriigid nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemise peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-konto).

| 4.12. | Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide poolt komisjonile esitatud deklaratsioonides ei esinenud olulisi seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigu. Tuvastati siiski mitmeid puudusi, mis ei ole piisavalt olulised mõjutamaks üldist järeldust, kuid mis tuleb sellest hoolimata kõrvaldada. |
| --- | --- |

4.12.

Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide poolt komisjonile esitatud deklaratsioonides ei esinenud olulisi seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigu. Tuvastati siiski mitmeid puudusi, mis ei ole piisavalt olulised mõjutamaks üldist järeldust, kuid mis tuleb sellest hoolimata kõrvaldada.

| 4.13. | A-konto osas ei vastanud Taanis ettevõtjate poolt elektroonilisse tollivormistussüsteemi sisestatud andmed sageli impordi tegelikkusele ning ei olnud seetõttu usaldusväärsed. Seetõttu oli komisjonile tehtud makse netosumma väiksem, kui oleks pidanud olema. Portugalis kantakse sundmenetluse korras sissenõutud maksud raamatupidamisarvestusse ja tehakse komisjonile kättesaadavaks pideva hilinemisega. |
| --- | --- |

4.13.

A-konto osas ei vastanud Taanis ettevõtjate poolt elektroonilisse tollivormistussüsteemi sisestatud andmed sageli impordi tegelikkusele ning ei olnud seetõttu usaldusväärsed. Seetõttu oli komisjonile tehtud makse netosumma väiksem, kui oleks pidanud olema. Portugalis kantakse sundmenetluse korras sissenõutud maksud raamatupidamisarvestusse ja tehakse komisjonile kättesaadavaks pideva hilinemisega.

| 4.13. | Komisjon arutab kõnealuseid tähelepanekuid koostöös asjaomaste asutustega. Võetakse meetmeid, et tagasi nõuda mittekättesaadavad omavahendid ja viivitustest tingitud maksmata intressid. |
| --- | --- |

4.13.

Komisjon arutab kõnealuseid tähelepanekuid koostöös asjaomaste asutustega. Võetakse meetmeid, et tagasi nõuda mittekättesaadavad omavahendid ja viivitustest tingitud maksmata intressid.

| 4.14. | Nagu varasematel aastatel, leiti kontrollikoja auditi käigus probleeme seoses B-kontodega. Täpsemalt: |
| --- | --- |

4.14.

Nagu varasematel aastatel, leiti kontrollikoja auditi käigus probleeme seoses B-kontodega. Täpsemalt:

| 4.14. | B-kontosid haldavad tihti kohapeal üksikud tolliasutused ja seetõttu võib ühekordsete vigade risk nende puhul suur olla. Seetõttu kontrollitakse komisjoni kontrollide jooksul korrapäraselt B-kontode õigsust. Lisaks sellele andis komisjon liikmesriikidele konkreetsed suunised kontode korrektse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

4.14.

B-kontosid haldavad tihti kohapeal üksikud tolliasutused ja seetõttu võib ühekordsete vigade risk nende puhul suur olla. Seetõttu kontrollitakse komisjoni kontrollide jooksul korrapäraselt B-kontode õigsust. Lisaks sellele andis komisjon liikmesriikidele konkreetsed suunised kontode korrektse kasutamise kohta.

| — | esines juhtumeid, kus kaubad lubati vabasse ringlusse ilma tollivõlga tasumata või selle kohta tagatist esitamata; |
| --- | --- |

—

esines juhtumeid, kus kaubad lubati vabasse ringlusse ilma tollivõlga tasumata või selle kohta tagatist esitamata;

| — | Komisjon kontrollib järeldust asjaomase liikmesriigiga. |
| --- | --- |

—

Komisjon kontrollib järeldust asjaomase liikmesriigiga.

| — | B-kontodele oli kirjendatud vähemalt osaliselt tagatistega kaetud vaidlustamata tollivõlgasid, kuigi tagatisega kaetud osad oleks tulnud teha kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

B-kontodele oli kirjendatud vähemalt osaliselt tagatistega kaetud vaidlustamata tollivõlgasid, kuigi tagatisega kaetud osad oleks tulnud teha kättesaadavaks;

| — | Komisjon on juba küsimust lahendamas koostöös liikmesriigiga, kus kõnealune probleem vastavalt 2007. aasta kontrollile süstemaatiliselt esines. Ülejäänud kolme üksikjuhtumi suhtes, millele kontrollikoda viitab, võetakse meetmeid koostöös asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

—

Komisjon on juba küsimust lahendamas koostöös liikmesriigiga, kus kõnealune probleem vastavalt 2007. aasta kontrollile süstemaatiliselt esines. Ülejäänud kolme üksikjuhtumi suhtes, millele kontrollikoda viitab, võetakse meetmeid koostöös asjaomaste liikmesriikidega.

| — | laopidaja esitatud üldtagatist ei aktsepteeritud üldtagatisena, mistõttu tollivormistusjärgselt sissenõutavad võlad kanti süstemaatiliselt ja vigaselt B-kontole. |
| --- | --- |

—

laopidaja esitatud üldtagatist ei aktsepteeritud üldtagatisena, mistõttu tollivormistusjärgselt sissenõutavad võlad kanti süstemaatiliselt ja vigaselt B-kontole.

| — | Komisjon kontrollib kõnealust küsimust koos asjaomase liikmesriigiga, kuid ta on arvamusel, et tegemist võib olla kohapeal tekkinud veaga. 2005. aastal toimunud tolliladustamise kontrollimisel avastati lisaks samalaadsetele vigadele ka see, et riiklikud suunised on selles küsimuses kooskõlas ühenduse õigusega. |
| --- | --- |

—

Komisjon kontrollib kõnealust küsimust koos asjaomase liikmesriigiga, kuid ta on arvamusel, et tegemist võib olla kohapeal tekkinud veaga. 2005. aastal toimunud tolliladustamise kontrollimisel avastati lisaks samalaadsetele vigadele ka see, et riiklikud suunised on selles küsimuses kooskõlas ühenduse õigusega.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.15. | Kontrollikoja auditis leiti, et liikmesriikide osamaksetes ja nende maksmisprotsessis ei esinenud olulisi vigu. |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoja auditis leiti, et liikmesriikide osamaksetes ja nende maksmisprotsessis ei esinenud olulisi vigu.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Traditsioonilised omavahendid

| 4.16. | Kontrollikoja kohapealsed auditid kinnitasid, et tolli ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimisid hästi. Kontrollikoda vaatas üle ka komisjoni teostatud kontrollid, kus leiti, et omavahendite kogumissüsteemid olid üldjuhul rahuldava tasemega. B-kontode haldamine on jätkuvalt valdkond, kus komisjon tuvastas puudusi. |
| --- | --- |

4.16.

Kontrollikoja kohapealsed auditid kinnitasid, et tolli ja traditsiooniliste omavahendite raamatupidamise järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimisid hästi. Kontrollikoda vaatas üle ka komisjoni teostatud kontrollid, kus leiti, et omavahendite kogumissüsteemid olid üldjuhul rahuldava tasemega. B-kontode haldamine on jätkuvalt valdkond, kus komisjon tuvastas puudusi.

Tolliladustamine

| 4.17. | Tolliladustamise peatamismenetlus võimaldab ühendusevälise kauba ladustamist, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimaksu või kaubanduspoliitilisi meetmeid, kui kaup on ladustatud tollilaos või sellena aktsepteeritud inventeerimissüsteemis (12). |
| --- | --- |

4.17.

Tolliladustamise peatamismenetlus võimaldab ühendusevälise kauba ladustamist, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimaksu või kaubanduspoliitilisi meetmeid, kui kaup on ladustatud tollilaos või sellena aktsepteeritud inventeerimissüsteemis (12).

| 4.18. | Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal järeldab kontrollikoda, et hinnanguliselt 20 % traditsioonilistest omavahenditest laekub kaubalt, mida on eelnevalt ladustatud mõnes ühenduses asuvas tollilaos. Peamine risk on, et kaup viiakse tollijärelevalve alt välja ja suunatakse siseturule ilma tasumisele kuuluvaid tollimakse maksmata või ilma, et nende suhtes kohaldataks muid importkaubale kehtivaid meetmeid. Selle riski vähendamiseks tuleb tollilao pidamise luba anda ainult usaldusväärsetele ettevõtjatele (13) ja tollilao pidamise üle peab järelevalvet tegema liikmesriigi toll. Samas ei näe ühenduse õigussätted ette minimaalset kontrollitaset, mille abil tagada tollialaste õigusaktide järgimine. |
| --- | --- |

4.18.

Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal järeldab kontrollikoda, et hinnanguliselt 20 % traditsioonilistest omavahenditest laekub kaubalt, mida on eelnevalt ladustatud mõnes ühenduses asuvas tollilaos. Peamine risk on, et kaup viiakse tollijärelevalve alt välja ja suunatakse siseturule ilma tasumisele kuuluvaid tollimakse maksmata või ilma, et nende suhtes kohaldataks muid importkaubale kehtivaid meetmeid. Selle riski vähendamiseks tuleb tollilao pidamise luba anda ainult usaldusväärsetele ettevõtjatele (13) ja tollilao pidamise üle peab järelevalvet tegema liikmesriigi toll. Samas ei näe ühenduse õigussätted ette minimaalset kontrollitaset, mille abil tagada tollialaste õigusaktide järgimine.

| 4.18. | Riski piirab täiendavalt ka see, et tolliasutused võivad nõuda tagatist (ühenduse tolliseadustiku artikkel 88). Juhul kui liikmesriik otsustab seda mitte teha ja sellest tulenevalt ei ole tal võimalik tagasi nõuda tollivõlga, peab komisjon liikmesriiki omavahendite eest vastutavaks. |
| --- | --- |

4.18.

Riski piirab täiendavalt ka see, et tolliasutused võivad nõuda tagatist (ühenduse tolliseadustiku artikkel 88). Juhul kui liikmesriik otsustab seda mitte teha ja sellest tulenevalt ei ole tal võimalik tagasi nõuda tollivõlga, peab komisjon liikmesriiki omavahendite eest vastutavaks.

Lisaks sellele määravad liikmesriigid kindlaks tollikontrollide meetodi ja sageduse. Ühenduse õiguses on sätestatud vaid kontrollimise miinimumtase piiratud arvu juhtumite korral, mille puhul kehtivad konkreetsed riskid.

| 4.19. | Kontrollikoda kontrollis tollilao pidamiseks loa andmise ja tollilao üle järelevalve teostamise süsteeme. Üldjoontes toimisid süsteemid kontrollikoja hinnangul hästi. Leiti siiski järgmised puudused: |
| --- | --- |

4.19.

Kontrollikoda kontrollis tollilao pidamiseks loa andmise ja tollilao üle järelevalve teostamise süsteeme. Üldjoontes toimisid süsteemid kontrollikoja hinnangul hästi. Leiti siiski järgmised puudused:

| 4.19. | |
| --- | --- |

4.19.

| — | kolmandik kontrollitud loa andmise dokumentidest ei tõendanud piisavalt laoarvestussüsteemide vastavust ühenduse nõuetele (14). Kontrollikoda leidis laoarvestuses väljajätteid ja erinevusi võrreldes tollilaos oleva kauba tegeliku laoseisuga; |
| --- | --- |

—

kolmandik kontrollitud loa andmise dokumentidest ei tõendanud piisavalt laoarvestussüsteemide vastavust ühenduse nõuetele (14). Kontrollikoda leidis laoarvestuses väljajätteid ja erinevusi võrreldes tollilaos oleva kauba tegeliku laoseisuga;

| — | Komisjon kontrollib tähelepanekut asjaomaste liikmesriikidega. Vajaduse korral palutakse asjaomastel liikmesriikidel võtta parandusmeetmeid, kui laoseisu lahknevused ei ole kõrvaldatud. |
| --- | --- |

—

Komisjon kontrollib tähelepanekut asjaomaste liikmesriikidega. Vajaduse korral palutakse asjaomastel liikmesriikidel võtta parandusmeetmeid, kui laoseisu lahknevused ei ole kõrvaldatud.

| — | seitsmest külastatud liikmesriigist neljas leiti, et tollikontrolli suunatud kaupade valimine ei toimunud riskipõhiselt, (15) koondades riskiprofiilid arvutipõhisesse tollideklaratsioonisüsteemi; |
| --- | --- |

—

seitsmest külastatud liikmesriigist neljas leiti, et tollikontrolli suunatud kaupade valimine ei toimunud riskipõhiselt, (15) koondades riskiprofiilid arvutipõhisesse tollideklaratsioonisüsteemi;

| — | Küsimust arutatakse asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

—

Küsimust arutatakse asjaomaste liikmesriikidega.

| — | sisekontrollisüsteemides leiti järgnevalt kirjeldatavaid puudusi, mis põhjustavad kauba ilma loata siseturule viimise ning tulude kaotuse ohtu. Kaks tolliladu olid ekslikult kasutanud sama tollilao tegevusloa numbrit, mis võimaldas importkauba ladustamist teise tollilattu kui tollideklaratsioonil märgitud. Teisel juhul kasutas tollilao pidaja, kes oleks pidanud kauba igakordsel laost väljaviimisel tollile esitama, lihtsustatud väljaviimiskorda, milleks tal luba ei olnud, hoides seega kontrollist kõrvale; |
| --- | --- |

—

sisekontrollisüsteemides leiti järgnevalt kirjeldatavaid puudusi, mis põhjustavad kauba ilma loata siseturule viimise ning tulude kaotuse ohtu. Kaks tolliladu olid ekslikult kasutanud sama tollilao tegevusloa numbrit, mis võimaldas importkauba ladustamist teise tollilattu kui tollideklaratsioonil märgitud. Teisel juhul kasutas tollilao pidaja, kes oleks pidanud kauba igakordsel laost väljaviimisel tollile esitama, lihtsustatud väljaviimiskorda, milleks tal luba ei olnud, hoides seega kontrollist kõrvale;

| — | Liikmesriik on parandanud tegevusloa numbri kahekordse kasutamise ning nende auditi jooksul kontrolliti kõiki kaupu ja leiti, et kõik tasumisele kuuluvad tollimaksud on nõuetekohaselt arvesse võetud. Liikmesriik täiendab ka oma sisekontrollisüsteeme, et vältida kõnealuse vea kordumist. Lihtsustatud väljaviimiskorra küsimuses on asjaomasel liikmesriigil palutud võtta parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

Liikmesriik on parandanud tegevusloa numbri kahekordse kasutamise ning nende auditi jooksul kontrolliti kõiki kaupu ja leiti, et kõik tasumisele kuuluvad tollimaksud on nõuetekohaselt arvesse võetud. Liikmesriik täiendab ka oma sisekontrollisüsteeme, et vältida kõnealuse vea kordumist. Lihtsustatud väljaviimiskorra küsimuses on asjaomasel liikmesriigil palutud võtta parandusmeetmeid.

| — | kontrollikoda leidis, et tollivormistusjärgsete auditite vähesus suurendas aegumisest põhjustatud tulude kaotuse riski (16). Lisaks oli vähe tõendeid, et auditite jaoks oleks tolliladusid valitud riskipõhiselt. |
| --- | --- |

—

kontrollikoda leidis, et tollivormistusjärgsete auditite vähesus suurendas aegumisest põhjustatud tulude kaotuse riski (16). Lisaks oli vähe tõendeid, et auditite jaoks oleks tolliladusid valitud riskipõhiselt.

| — | Komisjon on juba tõstatanud kõnealuse küsimuse ühe asjaomase liikmesriigiga pärast 2006. aasta kontrolle ja järelmeetmed jätkuvad. Komisjon tõstatab kõnealuse küsimuse kolme ülejäänud liikmesriigiga. |
| --- | --- |

—

Komisjon on juba tõstatanud kõnealuse küsimuse ühe asjaomase liikmesriigiga pärast 2006. aasta kontrolle ja järelmeetmed jätkuvad. Komisjon tõstatab kõnealuse küsimuse kolme ülejäänud liikmesriigiga.

Käibemaksu-omavahendid

Reservatsioonid

| 4.20. | Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonide kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 35 reservatsioonist, mis tühistati 2007. aastal, (17) oli üheksa seotud 1997. või mõne varasema aastaga. 21 reservatsiooni, mis puudutasid 1997. või mõnd varasemat aastat (sealhulgas kaks reservatsiooni seoses 1989. ja 1993. aastaga) kehtisid 31. detsembri 2007. aasta seisuga (vt
  tabel 4.2
  ). |
| --- | --- |

4.20.

Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonide kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 35 reservatsioonist, mis tühistati 2007. aastal, (17) oli üheksa seotud 1997. või mõne varasema aastaga. 21 reservatsiooni, mis puudutasid 1997. või mõnd varasemat aastat (sealhulgas kaks reservatsiooni seoses 1989. ja 1993. aastaga) kehtisid 31. detsembri 2007. aasta seisuga (vt
  tabel 4.2
  ).

| 4.20. | Kaks ülejäänud reservatsiooni aastast 1998 tühistatakse eeldatavasti varsti ning 2008. aastal korraldatakse külaskäik, mille eesmärk on kavandada koostöös asjaomaste liikmesriikidega strateegia, mis viiks 1989. aastal tehtud reservatsioonide tühistamiseni. |
| --- | --- |

4.20.

Kaks ülejäänud reservatsiooni aastast 1998 tühistatakse eeldatavasti varsti ning 2008. aastal korraldatakse külaskäik, mille eesmärk on kavandada koostöös asjaomaste liikmesriikidega strateegia, mis viiks 1989. aastal tehtud reservatsioonide tühistamiseni.

Tabel 4.2 – Käibemaksu-omavahendite reservatsioonid seisuga 31. detsember 2007

| Liikmesriigid | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006 | 2007. aastal kehtestatud reservatsioonid | 2007. aastal tühistatud reservatsioonid | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2007 | Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 8 | 4 | 4 | 8 | 1989 |
| Taani | 1 | 0 | 1 | 0 | |
| Saksamaa | 17 | 9 | 8 | 18 | 1999 |
| Kreeka | 16 | 3 | 9 | 10 | 1998 |
| Hispaania | 5 | 1 | 0 | 6 | 1999 |
| Prantsusmaa | 3 | 1 | 0 | 4 | 1993 |
| Iirimaa | 12 | 0 | 0 | 12 | 1998 |
| Itaalia | 13 | 3 | 2 | 14 | 1995 |
| Luksemburg | 1 | 0 | 0 | 1 | 1997 |
| Madalmaad | 1 | 1 | 0 | 2 | 2002 |
| Austria | 8 | 1 | 1 | 8 | 1995 |
| Portugal | 10 | 2 | 5 | 7 | 1996 |
| Soome | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Rootsi | 11 | 1 | 3 | 9 | 1995 |
| Ühendkuningriik | 4 | 3 | 2 | 5 | 1998 |
| Küpros | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 1 | 0 | 1 | 2004 |
| Eesti | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Läti | 0 | 1 | 0 | 1 | 2004 |
| Leedu | 0 | 2 | 0 | 2 | 2004 |
| Ungari | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Malta | 0 | 6 | 0 | 6 | 2004 |
| Poola | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakkia | 3 | 2 | 0 | 5 | 2004 |
| Sloveenia | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Bulgaaria | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Rumeenia | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Kokku | 119 | 53 | 35 | 137 | |
| Allikas: Euroopa Komisjon. |

Liikmesriigid

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2006

2007. aastal kehtestatud reservatsioonid

2007. aastal tühistatud reservatsioonid

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2007

Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad

Belgia

8

4

4

8

1989

Taani

1

0

1

0

Saksamaa

17

9

8

18

1999

Kreeka

16

3

9

10

1998

Hispaania

5

1

0

6

1999

Prantsusmaa

3

1

0

4

1993

Iirimaa

12

0

0

12

1998

Itaalia

13

3

2

14

1995

Luksemburg

1

0

0

1

1997

Madalmaad

1

1

0

2

2002

Austria

8

1

1

8

1995

Portugal

10

2

5

7

1996

Soome

6

1

0

7

1995

Rootsi

11

1

3

9

1995

Ühendkuningriik

4

3

2

5

1998

Küpros

0

3

0

3

2004

Tšehhi Vabariik

0

1

0

1

2004

Eesti

0

0

0

0

Läti

0

1

0

1

2004

Leedu

0

2

0

2

2004

Ungari

0

5

0

5

2004

Malta

0

6

0

6

2004

Poola

0

3

0

3

2004

Slovakkia

3

2

0

5

2004

Sloveenia

0

0

0

0

Bulgaaria

0

0

0

0

Rumeenia

0

0

0

0

Kokku

119

53

35

137

Allikas: Euroopa Komisjon.

| 4.21. | Puudub tõhus vahend tagamaks, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet täpselt määratletud tähtaja jooksul, mis võimaldaks komisjonil otsustada kehtivate reservatsioonide tühistamise üle. Oma soovituses 2006. eelarveaasta eelarve täitmise kinnitamise kohta kordas nõukogu komisjonile esitatud üleskutset jätkata koostöös liikmesriikidega jõupingutusi tagamaks, et reservatsioonid tühistatakse mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

4.21.

Puudub tõhus vahend tagamaks, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet täpselt määratletud tähtaja jooksul, mis võimaldaks komisjonil otsustada kehtivate reservatsioonide tühistamise üle. Oma soovituses 2006. eelarveaasta eelarve täitmise kinnitamise kohta kordas nõukogu komisjonile esitatud üleskutset jätkata koostöös liikmesriikidega jõupingutusi tagamaks, et reservatsioonid tühistatakse mõistliku aja jooksul.

| 4.21. | Kehtiv õiguslik kord kujutab endast tasakaalu, mis peegeldab vajaliku koostöö eksisteerimist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Siiski on komisjon uuendamas oma reservatsioonide haldamise korda, muutes neid ennetavamaks. Reservatsioonid kategoriseeritakse, mis tähendab, et on kergem tuvastada neid, mille puhul on kõige enam vaja võtta meetmeid. Kasutusele võetakse halduskülastused, mis keskenduvad üksnes edusammude saavutamise strateegiatele ja reservatsioonide tühistamisele. Komisjon kavatseb olla ka ennetavam küsimuses, kas rikkumismenetluste algatamine tooks konkreetsetes juhtumites kasu. |
| --- | --- |

4.21.

Kehtiv õiguslik kord kujutab endast tasakaalu, mis peegeldab vajaliku koostöö eksisteerimist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Siiski on komisjon uuendamas oma reservatsioonide haldamise korda, muutes neid ennetavamaks. Reservatsioonid kategoriseeritakse, mis tähendab, et on kergem tuvastada neid, mille puhul on kõige enam vaja võtta meetmeid. Kasutusele võetakse halduskülastused, mis keskenduvad üksnes edusammude saavutamise strateegiatele ja reservatsioonide tühistamisele. Komisjon kavatseb olla ka ennetavam küsimuses, kas rikkumismenetluste algatamine tooks konkreetsetes juhtumites kasu.

| 4.22. | Komisjoni kontrollitegevusest tulenenud muudatuste tõttu EL 27 liikmesriikide käibemaksubaasides 2007. aastal suurenes käibemaksu-omavahendite kogumäär ligikaudu 50 miljoni euro võrra. Lisaks põhjustas Kreeka rahvamajanduse kogutulu ülespoole korrigeerimine (vt punkt 4.28), mis omakorda avaldas mõju käibemaksubaasi piiristamisele, (18) liikmesriigi käibemaksu osamaksu suurenemise ligikaudu 300 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

4.22.

Komisjoni kontrollitegevusest tulenenud muudatuste tõttu EL 27 liikmesriikide käibemaksubaasides 2007. aastal suurenes käibemaksu-omavahendite kogumäär ligikaudu 50 miljoni euro võrra. Lisaks põhjustas Kreeka rahvamajanduse kogutulu ülespoole korrigeerimine (vt punkt 4.28), mis omakorda avaldas mõju käibemaksubaasi piiristamisele, (18) liikmesriigi käibemaksu osamaksu suurenemise ligikaudu 300 miljoni euro võrra.

| 4.23. | Kontrollikoda uuris tõendeid, mille alusel tühistati 2007. aastal 35 reservatsiooni. Komisjoni töö seoses reservatsioonide tühistamisega oli üldjoontes rahuldav. Tuvastati siiski järgmine probleem: kui komisjon aktsepteerib liikmesriigi muudetud andmeid ja tühistab nendega seonduva reservatsiooni, peaks ta muudetud andmed kohe oma finantsandmebaasi sisestama ja maksmisele kuuluvate omavahendite summat korrigeerima. Nelja tühistatud reservatsiooniga seotud parandused olid andmebaasi sisestamata, mistõttu ei olnud käibemaksu-omavahendite summa õigesti arvutatud. |
| --- | --- |

4.23.

Kontrollikoda uuris tõendeid, mille alusel tühistati 2007. aastal 35 reservatsiooni. Komisjoni töö seoses reservatsioonide tühistamisega oli üldjoontes rahuldav. Tuvastati siiski järgmine probleem: kui komisjon aktsepteerib liikmesriigi muudetud andmeid ja tühistab nendega seonduva reservatsiooni, peaks ta muudetud andmed kohe oma finantsandmebaasi sisestama ja maksmisele kuuluvate omavahendite summat korrigeerima. Nelja tühistatud reservatsiooniga seotud parandused olid andmebaasi sisestamata, mistõttu ei olnud käibemaksu-omavahendite summa õigesti arvutatud.

| 4.23. | Parandused on nüüd andmebaasi sisestatud ja kogu finantsmõju on viie aasta reservatsioonide jooksul natuke alla 12 miljoni euro. Kasutusele on võetud uued täiendavad menetlused, millega laiendatakse talitustevahelisi konsultatsioone nii, et need hõlmavad ka kontrolliaruannete sisu. Need peaksid aitama tulevikus selliseid olukordi vältida. |
| --- | --- |

4.23.

Parandused on nüüd andmebaasi sisestatud ja kogu finantsmõju on viie aasta reservatsioonide jooksul natuke alla 12 miljoni euro. Kasutusele on võetud uued täiendavad menetlused, millega laiendatakse talitustevahelisi konsultatsioone nii, et need hõlmavad ka kontrolliaruannete sisu. Need peaksid aitama tulevikus selliseid olukordi vältida.

Käibemaksudirektiivi kohaldamise järelevalve

| 4.24. | Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat vastutab käibemaksudirektiivi korrektse kohaldamise eest. Juhul, kui komisjon on arvamusel, et liikmesriik ei täida direktiivist tulenevaid kohustusi, võib komisjon anda asja Euroopa Kohtusse, olles läbinud kohtueelse menetluse (rikkumismenetlus – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 226). 2007. aastal oli selliseid juhtumeid viis, millest kolm avaldas negatiivset mõju käibemaksu-omavahenditele. Neil kahel juhul, kus asi anti 2007. aastal Euroopa Kohtusse, kulus rikkumise registreerimisest kuni hetkeni, mil saadeti välja kiri pöördumisega Euroopa Kohtu poole, keskmiselt 29 kuud. Kolmel ülejäänud juhul, mis pärinevad aastatest 2003–2005, ei olnud asi veel 2007. aasta lõpul Euroopa Kohtusse antud, ehkki sellekohane otsus tehti 2007. aasta juunis. |
| --- | --- |

4.24.

Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat vastutab käibemaksudirektiivi korrektse kohaldamise eest. Juhul, kui komisjon on arvamusel, et liikmesriik ei täida direktiivist tulenevaid kohustusi, võib komisjon anda asja Euroopa Kohtusse, olles läbinud kohtueelse menetluse (rikkumismenetlus – Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 226). 2007. aastal oli selliseid juhtumeid viis, millest kolm avaldas negatiivset mõju käibemaksu-omavahenditele. Neil kahel juhul, kus asi anti 2007. aastal Euroopa Kohtusse, kulus rikkumise registreerimisest kuni hetkeni, mil saadeti välja kiri pöördumisega Euroopa Kohtu poole, keskmiselt 29 kuud. Kolmel ülejäänud juhul, mis pärinevad aastatest 2003–2005, ei olnud asi veel 2007. aasta lõpul Euroopa Kohtusse antud, ehkki sellekohane otsus tehti 2007. aasta juunis.

| 4.24. | Õiguslik raamistik liikmesriikides on tihti üksikasjalik ja keeruline ning see nõuab põhjalikku analüüsi. Komisjon pöörab eriliselt tähelepanu selliste juhtumite ettevalmistamisele, mis on seotud kaudseid makse käsitlevate õigusaktide tõlgendamisega, sest nendega on seotud omavahendid ja õigusaktide muutmiseks on vaja ühehäälsust. Samal ajal teeb komisjon edusamme, et tagada laias laastus võrdväärset edu juhtumites, mis mõjutavad omavahendeid, ja muudes keerulistes ja üksikasjalikes juhtumites seoses ühenduse õiguse väärkohaldamisega. Kuigi see ei mõjuta komisjoni juhtumite haldamist, nõuab komisjon rikkumiste lõpetamisel sisse tasumata summad koos intressidega kulunud aja eest. |
| --- | --- |

4.24.

Õiguslik raamistik liikmesriikides on tihti üksikasjalik ja keeruline ning see nõuab põhjalikku analüüsi. Komisjon pöörab eriliselt tähelepanu selliste juhtumite ettevalmistamisele, mis on seotud kaudseid makse käsitlevate õigusaktide tõlgendamisega, sest nendega on seotud omavahendid ja õigusaktide muutmiseks on vaja ühehäälsust. Samal ajal teeb komisjon edusamme, et tagada laias laastus võrdväärset edu juhtumites, mis mõjutavad omavahendeid, ja muudes keerulistes ja üksikasjalikes juhtumites seoses ühenduse õiguse väärkohaldamisega. Kuigi see ei mõjuta komisjoni juhtumite haldamist, nõuab komisjon rikkumiste lõpetamisel sisse tasumata summad koos intressidega kulunud aja eest.

Komisjon on hiljuti muutnud oma menetlusi, võimaldades tihedamini otsuseid vastu võtta, et vähendada tekkivaid viivitusi juhul, kui liikmesriikide teated saabuvad vahetult enne järgmise sammu tegemist menetluses. See võimaldab teha juhtumites edusamme niipea, kui uue teabe analüüs on lõpule viidud. Juhul kui komisjon ei võta täiel määral arvesse liikmesriikide esitatud teavet, on tal oht jääda juhtumis kaotajaks menetlusõiguslikel põhjustel. Kohtule esitatava hagi ettevalmistamine võib mõnikord osutuda keeruliseks faktide, kohaldatava õiguse või tekkinud juriidiliste küsimuste keerulisuse tõttu.

| 4.25. | Neil ajavahemikel ei kohaldatud käibemaksudirektiivi korrektselt. See võis vähendada liikmesriikidele laekunud käibemaksu summat ning seega mõju avaldada käibemaksu-omavahenditele. |
| --- | --- |

4.25.

Neil ajavahemikel ei kohaldatud käibemaksudirektiivi korrektselt. See võis vähendada liikmesriikidele laekunud käibemaksu summat ning seega mõju avaldada käibemaksu-omavahenditele.

| 4.25. | Kõik võimalikud mõjud käibemaksul põhinevatele vahenditele võetakse arvesse tagasiulatuvalt, kui Euroopa Kohus on kohtuasjades otsuse vastu võtnud. |
| --- | --- |

4.25.

Kõik võimalikud mõjud käibemaksul põhinevatele vahenditele võetakse arvesse tagasiulatuvalt, kui Euroopa Kohus on kohtuasjades otsuse vastu võtnud.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

Iga-aastased rahvamajanduse kogutulu andmed

| 4.26. | Enne iga aasta 22. septembrit esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kogusumma arvud (rahvamajanduse kogutulu küsimustik), mis käsitlevad eelnenud aastat ja arvude suhtes tehtud mis tahes muudatusi varasematel aastatel. Koos nimetatud arvudega peavad liikmesriigid esitama aruande rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi kohta (rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruanne), milles näidatakse, kuidas kogusummad arvutati, kirjeldatakse olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja põhistatistikas ning selgitatakse varasemate rahvamajanduse tulu andmete suhtes tehtud parandusi (19). Liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu aastaandmete põhjal võidakse korrigeerida eelmiste aastate rahvamajanduse kogutulu kindlaksmääratud saldosid (20). |
| --- | --- |

4.26.

Enne iga aasta 22. septembrit esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kogusumma arvud (rahvamajanduse kogutulu küsimustik), mis käsitlevad eelnenud aastat ja arvude suhtes tehtud mis tahes muudatusi varasematel aastatel. Koos nimetatud arvudega peavad liikmesriigid esitama aruande rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi kohta (rahvamajanduse kogutulu kvaliteediaruanne), milles näidatakse, kuidas kogusummad arvutati, kirjeldatakse olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja põhistatistikas ning selgitatakse varasemate rahvamajanduse tulu andmete suhtes tehtud parandusi (19). Liikmesriikide esitatud rahvamajanduse kogutulu aastaandmete põhjal võidakse korrigeerida eelmiste aastate rahvamajanduse kogutulu kindlaksmääratud saldosid (20).

| 4.27. | 25. oktoobri 2007. aasta koosolekul otsustas rahvamajanduse kogutulu komitee, et kehtivaid reservatsioone arvestades on EL 15 liikmesriikide andmed asjakohased kasutamiseks omavahendite eesmärgil. EL 12 liikmesriikide andmete kohta ei olnud komiteel võimalik arvamust kujundada, kuna liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu nimistute (21) analüüs oli alles algusjärgus (vt punkt 4.38). |
| --- | --- |

4.27.

25. oktoobri 2007. aasta koosolekul otsustas rahvamajanduse kogutulu komitee, et kehtivaid reservatsioone arvestades on EL 15 liikmesriikide andmed asjakohased kasutamiseks omavahendite eesmärgil. EL 12 liikmesriikide andmete kohta ei olnud komiteel võimalik arvamust kujundada, kuna liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu nimistute (21) analüüs oli alles algusjärgus (vt punkt 4.38).

| 4.28. | Kreeka 2007. aasta RKT (22) / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus sisaldunud andmed näitasid aastate 1995–2005 osas 8,5–9,9 % suurust tagasiulatuvat kasvu. 2006. aasta RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus oli Kreeka esitanud korrigeeritud andmed, mis näitasid 13–26 % suurust kasvu. Tegemist on erandlikult suure korrektsiooniga. Rahvamajanduse kogutulu komitee ei omanud enda hinnangul piisavalt teavet Kreeka edastatud korrigeeritud andmete ja vastavate metodoloogiliste muudatuste kohta ning otsustas seega, et omavahendite eesmärgil tuleks kasutada olemasolevaid korrigeerimata RKT / rahvamajanduse kogutulu andmeid, kuni komisjon on uusi andmeid igakülgselt kontrollinud ja kontrolli tulemused rahvamajanduse kogutulu komiteele edastanud (23). |
| --- | --- |

4.28.

Kreeka 2007. aasta RKT (22) / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus sisaldunud andmed näitasid aastate 1995–2005 osas 8,5–9,9 % suurust tagasiulatuvat kasvu. 2006. aasta RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus oli Kreeka esitanud korrigeeritud andmed, mis näitasid 13–26 % suurust kasvu. Tegemist on erandlikult suure korrektsiooniga. Rahvamajanduse kogutulu komitee ei omanud enda hinnangul piisavalt teavet Kreeka edastatud korrigeeritud andmete ja vastavate metodoloogiliste muudatuste kohta ning otsustas seega, et omavahendite eesmärgil tuleks kasutada olemasolevaid korrigeerimata RKT / rahvamajanduse kogutulu andmeid, kuni komisjon on uusi andmeid igakülgselt kontrollinud ja kontrolli tulemused rahvamajanduse kogutulu komiteele edastanud (23).

| 4.29. | 2007. aastal edastas Kreeka kvaliteediaruande asemel ainult kokkuvõtliku RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustiku, mis ei sisaldanud RKT / rahvamajanduse kogutulu komponente, ning lühikese selgituse. Ehkki rahvamajanduse kogutulu komitee oli seisukohal, et kehtivaid reservatsioone arvestades on Kreeka poolt 2007. aastal edastatud uued RKT / rahvamajanduse kogutulu andmed asjakohased kasutamiseks omavahendite eesmärgil (vt punkt 4.27), palus komitee Kreeka riiklikul statistikainstituudil ja Eurostatil jätkata koostööd lahendamata küsimustes, sealhulgas mõningate üksikasjalike arvutuste osas. |
| --- | --- |

4.29.

2007. aastal edastas Kreeka kvaliteediaruande asemel ainult kokkuvõtliku RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustiku, mis ei sisaldanud RKT / rahvamajanduse kogutulu komponente, ning lühikese selgituse. Ehkki rahvamajanduse kogutulu komitee oli seisukohal, et kehtivaid reservatsioone arvestades on Kreeka poolt 2007. aastal edastatud uued RKT / rahvamajanduse kogutulu andmed asjakohased kasutamiseks omavahendite eesmärgil (vt punkt 4.27), palus komitee Kreeka riiklikul statistikainstituudil ja Eurostatil jätkata koostööd lahendamata küsimustes, sealhulgas mõningate üksikasjalike arvutuste osas.

| 4.30. | Komisjon oli eelnevalt teinud kohapealseid kontrollkäike 2007. aasta juunis ja septembris, et kontrollida Kreeka nimistut ja koostada prognoos võrdlusaasta 2000 SKT (24) muudetud arvude põhjal. Kogukasv vastas 2007. aasta RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus toodud korrektsioonile. |
| --- | --- |

4.30.

Komisjon oli eelnevalt teinud kohapealseid kontrollkäike 2007. aasta juunis ja septembris, et kontrollida Kreeka nimistut ja koostada prognoos võrdlusaasta 2000 SKT (24) muudetud arvude põhjal. Kogukasv vastas 2007. aasta RKT / rahvamajanduse kogutulu küsimustikus toodud korrektsioonile.

| 4.31. | Komisjon ja Kreeka riiklik statistikainstituut koostasid tegevuskava rahvamajanduse arvepidamise komponentide arvutamise lõpuleviimiseks. 2007. aasta novembris rõhutas komisjon vajadust kontrollida üldkorrektsioonide ja erireservatsioonidega seotud muudatuste vahelist vastavust; samuti toonitas komisjon, et Kreeka riiklik statistikainstituut peab esitama kõik vastavad dokumendid. Ka tegevuskavas nähti ette, et Kreeka riiklik statistikainstituut saadab 2007. aasta 10. detsembriks ametlikud üksikasjalikud arvandmed vastavalt ESA 95-le, mis käsitleb rahvamajanduse arvepidamise andmete edastamist (25). |
| --- | --- |

4.31.

Komisjon ja Kreeka riiklik statistikainstituut koostasid tegevuskava rahvamajanduse arvepidamise komponentide arvutamise lõpuleviimiseks. 2007. aasta novembris rõhutas komisjon vajadust kontrollida üldkorrektsioonide ja erireservatsioonidega seotud muudatuste vahelist vastavust; samuti toonitas komisjon, et Kreeka riiklik statistikainstituut peab esitama kõik vastavad dokumendid. Ka tegevuskavas nähti ette, et Kreeka riiklik statistikainstituut saadab 2007. aasta 10. detsembriks ametlikud üksikasjalikud arvandmed vastavalt ESA 95-le, mis käsitleb rahvamajanduse arvepidamise andmete edastamist (25).

| 4.32. | Rahvamajanduse kogutulu määrusega nõutava RKT / rahvamajanduse kogutulu käsitleva täieliku teabe puudumisel (vt punkt 4.29) ning arvestades, et tegevuskavaga nõutavad üksikasjalikud andmed RKT / rahvamajanduse kogutulu komponentide kohta ja reservatsioone käsitlevad dokumendid (vt punkt 4.31) ei olnud kättesaadavad 2008. aasta veebruariks, ei olnud kontrollikojal võimalik üle vaadata RKT / rahvamajanduse kogutulu arvutused aastate 1995–2006 osas ega kontrollida, kas Kreeka poolt korrigeeritud RKT komponentide suhtes kehtivad aastateks 1995–2001 seatud erireservatsioonid. Seetõttu ei saanud kontrollikoda hinnata nende eelnevate aastate rahvamajanduse kogutulu saldodesse tehtud korrektsioonide õigsust. |
| --- | --- |

4.32.

Rahvamajanduse kogutulu määrusega nõutava RKT / rahvamajanduse kogutulu käsitleva täieliku teabe puudumisel (vt punkt 4.29) ning arvestades, et tegevuskavaga nõutavad üksikasjalikud andmed RKT / rahvamajanduse kogutulu komponentide kohta ja reservatsioone käsitlevad dokumendid (vt punkt 4.31) ei olnud kättesaadavad 2008. aasta veebruariks, ei olnud kontrollikojal võimalik üle vaadata RKT / rahvamajanduse kogutulu arvutused aastate 1995–2006 osas ega kontrollida, kas Kreeka poolt korrigeeritud RKT komponentide suhtes kehtivad aastateks 1995–2001 seatud erireservatsioonid. Seetõttu ei saanud kontrollikoda hinnata nende eelnevate aastate rahvamajanduse kogutulu saldodesse tehtud korrektsioonide õigsust.

| 4.29–4.32. | Komisjoni kavandatavad peamised parandused Kreeka rahvamajanduse koguprodukti andmete suhtes pärinevad komisjoni külaskäigust Kreekasse ja neid selgitati üksikasjalikult (eelkõige dokumendis GNIC/094) ning nende üle arutleti rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekul 6. septembril 2007. Liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise eksperdid rahvamajanduse kogutulu komitees toetasid kavandatavaid parandusi. Rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu andmed ajavahemiku 1995–2006 kohta, mida Kreeka edastas 2007. aasta oktoobris, on kooskõlas kõnealuste parandustega. Oma koosolekul 25. oktoobril 2007 väljendas rahvamajanduse kogutulu komitee oma toetust nii edusammudele kui ka Eurostati teostatud kontrollitegevusele koostöös liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu ekspertidega ja tihedas koostöös rahvamajanduse kogutulu komiteega. Komisjon kontrollib tegevuskava täitmist, mille eesmärk oli viia lõpule Kreeka rahvamajanduse arvepidamise komponentide arvutamine. 14. detsembril 2007 saatis Kreeka riiklik statistikaamet Eurostatile ESA 95 andmete edastusprogrammi andmed. Eurostat kontrollis andmeid ja tegi märkusi, mille järel Kreeka riiklik statistikaamet vaatas 4. märtsil 2008 andmed üle, võttes arvesse ESTATi märkusi ja lisades andmed 2007. aasta kohta. Eurostat esitab aruande oma kontrollimise käigus avastatud lahendamata küsimuste tulemustest rahvamajanduse kogutulu komiteele ja kontrollikojale. Rahvamajanduse kogutulu komitee tehtud taotluse alusel on komisjon jätkanud koostööd Kreeka statistikaametiga üksikasjalikumate arvutuste küsimuses ja eeldab, et enamik reservatsioone tühistatakse varsti. Komisjon hoiab rahvamajanduse kogutulu komiteed ja kontrollikoda kursis muudatustega kõnealuses küsimuses. |
| --- | --- |

4.29–4.32.

Komisjoni kavandatavad peamised parandused Kreeka rahvamajanduse koguprodukti andmete suhtes pärinevad komisjoni külaskäigust Kreekasse ja neid selgitati üksikasjalikult (eelkõige dokumendis GNIC/094) ning nende üle arutleti rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekul 6. septembril 2007. Liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise eksperdid rahvamajanduse kogutulu komitees toetasid kavandatavaid parandusi. Rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu andmed ajavahemiku 1995–2006 kohta, mida Kreeka edastas 2007. aasta oktoobris, on kooskõlas kõnealuste parandustega. Oma koosolekul 25. oktoobril 2007 väljendas rahvamajanduse kogutulu komitee oma toetust nii edusammudele kui ka Eurostati teostatud kontrollitegevusele koostöös liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu ekspertidega ja tihedas koostöös rahvamajanduse kogutulu komiteega. Komisjon kontrollib tegevuskava täitmist, mille eesmärk oli viia lõpule Kreeka rahvamajanduse arvepidamise komponentide arvutamine. 14. detsembril 2007 saatis Kreeka riiklik statistikaamet Eurostatile ESA 95 andmete edastusprogrammi andmed. Eurostat kontrollis andmeid ja tegi märkusi, mille järel Kreeka riiklik statistikaamet vaatas 4. märtsil 2008 andmed üle, võttes arvesse ESTATi märkusi ja lisades andmed 2007. aasta kohta. Eurostat esitab aruande oma kontrollimise käigus avastatud lahendamata küsimuste tulemustest rahvamajanduse kogutulu komiteele ja kontrollikojale. Rahvamajanduse kogutulu komitee tehtud taotluse alusel on komisjon jätkanud koostööd Kreeka statistikaametiga üksikasjalikumate arvutuste küsimuses ja eeldab, et enamik reservatsioone tühistatakse varsti. Komisjon hoiab rahvamajanduse kogutulu komiteed ja kontrollikoda kursis muudatustega kõnealuses küsimuses.

Reservatsioonid

| 4.33. | 2007. aasta alguses kehtis aastate 1995–2001 suhtes 43 RKT / rahvamajanduse kogutuluga seotud erireservatsiooni (26). Aasta jooksul tühistas komisjon 18 reservatsiooni, seega jäi aasta lõpu seisuga kehtima 25 reservatsiooni (vt
  tabel 4.3
  ). Need reservatsioonid puudutavad kas mõningate prognooside aluseks olnud aegunud allikaid või seonduvad metoodika ja koostamisega (27). Välja arvatud Kreeka juhtum (vt punkt 4.29), on liikmesriigid suurema osa reservatsioonide aluseks olnud probleeme lahendanud, edastades rahvamajanduse kogutulu aastaandmed 2007. aastal või sellele eelnenud aastatel. |
| --- | --- |

4.33.

2007. aasta alguses kehtis aastate 1995–2001 suhtes 43 RKT / rahvamajanduse kogutuluga seotud erireservatsiooni (26). Aasta jooksul tühistas komisjon 18 reservatsiooni, seega jäi aasta lõpu seisuga kehtima 25 reservatsiooni (vt
  tabel 4.3
  ). Need reservatsioonid puudutavad kas mõningate prognooside aluseks olnud aegunud allikaid või seonduvad metoodika ja koostamisega (27). Välja arvatud Kreeka juhtum (vt punkt 4.29), on liikmesriigid suurema osa reservatsioonide aluseks olnud probleeme lahendanud, edastades rahvamajanduse kogutulu aastaandmed 2007. aastal või sellele eelnenud aastatel.

Tabel 4.3 – RKT / rahvamajanduse kogutulu erireservatsioonid seisuga 31. detsember 2006

| Liikmesriigid | Kehtivate erireservatsioonide arv seisuga 31.12.2006 | 2007. aastal kehtestatud erireservatsioonid | 2007. aastal tühistatud erireservatsioonid | Kehtivate erireservatsioonide arv seisuga 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Taani | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Saksamaa | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kreeka | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Hispaania | 5 | 0 | 5 | 0 |
| Prantsusmaa | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Iirimaa | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Itaalia | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Luksemburg | 8 | 0 | 0 | 8 |
| Madalmaad | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Austria | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Soome | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Kokku | 43 | 0 | 18 | 25 |
| Allikas: Euroopa Komisjon. |

Liikmesriigid

Kehtivate erireservatsioonide arv seisuga 31.12.2006

2007. aastal kehtestatud erireservatsioonid

2007. aastal tühistatud erireservatsioonid

Kehtivate erireservatsioonide arv seisuga 31.12.2007

Belgia

0

0

0

0

Taani

3

0

3

0

Saksamaa

0

0

0

0

Kreeka

7

0

0

7

Hispaania

5

0

5

0

Prantsusmaa

3

0

3

0

Iirimaa

4

0

4

0

Itaalia

4

0

0

4

Luksemburg

8

0

0

8

Madalmaad

0

0

0

0

Austria

0

0

0

0

Portugal

0

0

0

0

Soome

3

0

3

0

Rootsi

0

0

0

0

Ühendkuningriik

6

0

0

6

Kokku

43

0

18

25

Allikas: Euroopa Komisjon.

| 4.34. | Aastate 2002–2004 suhtes kehtivad üldreservatsioonid EL 15 liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete osas kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni. EL 10 liikmesriikidele ei oldud 2007. aasta lõpuks üldreservatsioone kehtestatud, kuna nende rahvamajanduse kogutulu andmed 2004. aasta kohta jäävad traditsiooniliste omavahendite eesmärgil avatuks kuni 2008. aasta septembrini. |
| --- | --- |

4.34.

Aastate 2002–2004 suhtes kehtivad üldreservatsioonid EL 15 liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete osas kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni. EL 10 liikmesriikidele ei oldud 2007. aasta lõpuks üldreservatsioone kehtestatud, kuna nende rahvamajanduse kogutulu andmed 2004. aasta kohta jäävad traditsiooniliste omavahendite eesmärgil avatuks kuni 2008. aasta septembrini.

| 4.34. | 2008. aasta juunis kehtestas komisjon üldreservatsioonid kümne uue ELi liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu andmete kohta, mis hõlmasid võrdlusaastaid 2004–2006. |
| --- | --- |

4.34.

2008. aasta juunis kehtestas komisjon üldreservatsioonid kümne uue ELi liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu andmete kohta, mis hõlmasid võrdlusaastaid 2004–2006.

| 4.35. | Kontrollikoda kontrollis valimit, mis koosnes kümnest 2007. aastal tühistatud erireservatsioonist seoses Hispaania, Taani ja Prantsusmaaga. Kontrollikoda leidis, et komisjoni tegevus võimaldamaks reservatsioonide tühistamist ei hõlmanud liikmesriikide edastatud dokumentides sisalduva teabe usaldusväärsuse kontrollimist välisallikatega võrdlemise abil ega kohapealseid kontrolle rahvamajanduse arvepidamise kogusummade vahetuks kontrollimiseks. Seetõttu leiab kontrollikoda, et kontrollid ei olnud piisavad, andmaks vajaliku kindluse muudetud andmete korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

4.35.

Kontrollikoda kontrollis valimit, mis koosnes kümnest 2007. aastal tühistatud erireservatsioonist seoses Hispaania, Taani ja Prantsusmaaga. Kontrollikoda leidis, et komisjoni tegevus võimaldamaks reservatsioonide tühistamist ei hõlmanud liikmesriikide edastatud dokumentides sisalduva teabe usaldusväärsuse kontrollimist välisallikatega võrdlemise abil ega kohapealseid kontrolle rahvamajanduse arvepidamise kogusummade vahetuks kontrollimiseks. Seetõttu leiab kontrollikoda, et kontrollid ei olnud piisavad, andmaks vajaliku kindluse muudetud andmete korrektsuse kohta.

| 4.35. | Komisjon teostas dokumendikontrolle, mis andsid piisavalt teavet nimetatud erireservatsioonide tühistamiseks. Kõnealustest dokumendikontrollidest ei selgunud vajadus korraldada kohapealseid kontrolle või võrrelda andmeid välisallikatega. |
| --- | --- |

4.35.

Komisjon teostas dokumendikontrolle, mis andsid piisavalt teavet nimetatud erireservatsioonide tühistamiseks. Kõnealustest dokumendikontrollidest ei selgunud vajadus korraldada kohapealseid kontrolle või võrrelda andmeid välisallikatega.

| 4.36. | Liikmesriikidelt täiendava teabe või andmete taotlemisel ja nende analüüsimisel oli komisjoni tegevus tihti aeglane. |
| --- | --- |

4.36.

Liikmesriikidelt täiendava teabe või andmete taotlemisel ja nende analüüsimisel oli komisjoni tegevus tihti aeglane.

| 4.36. | Rahvamajanduse kogutuluga seotud erireservatsioonide tühistamise aeglus, mida kontrollikoda nimetas, oli põhjustatud vahendite piiratusest. Reservatsioonidealane tegevus on sellest ajast alates kiirenenud ja eeldatakse, et ülejäänud reservatsioonid tühistatakse varsti. |
| --- | --- |

4.36.

Rahvamajanduse kogutuluga seotud erireservatsioonide tühistamise aeglus, mida kontrollikoda nimetas, oli põhjustatud vahendite piiratusest. Reservatsioonidealane tegevus on sellest ajast alates kiirenenud ja eeldatakse, et ülejäänud reservatsioonid tühistatakse varsti.

| 4.37. | Eurostati menetlus rahvamajanduse kogutulu reservatsioonide haldamiseks ei sisalda juhiseid olulisust hindavate kriteeriumide kohta erireservatsioonide seadmisel, mis võimaldaks järjepidevalt arvesse võtta tasuvuspõhimõtet (28). |
| --- | --- |

4.37.

Eurostati menetlus rahvamajanduse kogutulu reservatsioonide haldamiseks ei sisalda juhiseid olulisust hindavate kriteeriumide kohta erireservatsioonide seadmisel, mis võimaldaks järjepidevalt arvesse võtta tasuvuspõhimõtet (28).

| 4.37. | Komisjon kehtestab reservatsioonid konkreetsete küsimuste suhtes eksperdihinnangu alusel, mille koostamisel on arvesse võetud kogu kättesaadavat kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet. Komisjon on arvamusel, et selline lähenemisviis on mõistlik ja täiesti kooskõlas nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 nimetatud tasuvuspõhimõttega. 27. joonealuses märkuses kontrollikoja mainitud näidetes võib mõju kindlaks määrata alles liikmesriikide reservatsioonidealase töö lõpus ja mitte varem. |
| --- | --- |

4.37.

Komisjon kehtestab reservatsioonid konkreetsete küsimuste suhtes eksperdihinnangu alusel, mille koostamisel on arvesse võetud kogu kättesaadavat kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet. Komisjon on arvamusel, et selline lähenemisviis on mõistlik ja täiesti kooskõlas nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 nimetatud tasuvuspõhimõttega. 27. joonealuses märkuses kontrollikoja mainitud näidetes võib mõju kindlaks määrata alles liikmesriikide reservatsioonidealase töö lõpus ja mitte varem.

Rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine liikmesriikides

| 4.38. | Mõned liikmesriigid (29) ei olnud komisjonile esitanud ajakohastatud või uute rahvamajanduse kogutulu nimistute täisversioone (sh komponentide arvestustabeleid) veel 2007. aasta lõpuks, kuigi tähtaeg oli 31. detsember 2006 (30). Viivitus mõjutas aastateks 2007–2009 kavandatavate komisjoni kontrollkäikude planeerimist. 2007. aastal tehti kontrollkäike kolme liikmesriiki (Kreeka, Malta ja Eesti). |
| --- | --- |

4.38.

Mõned liikmesriigid (29) ei olnud komisjonile esitanud ajakohastatud või uute rahvamajanduse kogutulu nimistute täisversioone (sh komponentide arvestustabeleid) veel 2007. aasta lõpuks, kuigi tähtaeg oli 31. detsember 2006 (30). Viivitus mõjutas aastateks 2007–2009 kavandatavate komisjoni kontrollkäikude planeerimist. 2007. aastal tehti kontrollkäike kolme liikmesriiki (Kreeka, Malta ja Eesti).

| 4.38. | Komisjon oli sunnitud kohandama oma rahvamajanduse kogutulu kontrollimise kava, sest mõned liikmesriigid esitasid oma rahvamajanduse kogutulu nimistud hilinemisega. Komisjon on järjepidevalt ärgitanud liikmesriike, eelkõige rahvamajanduse kogutulu komitees, edastama oma rahvamajanduse kogutulu nimistud ja komponentide arvestustabelid kokkulepitud tähtaja raames. See, et rahvamajanduse kogutulu alaste külaskäikude kava tuli kohandada, ei mõjutanud olemasolevaid rahvamajanduse kogutuluga seotud reservatsioone, arvestades rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteeti ega nende kasutamist eelarvemenetluses. |
| --- | --- |

4.38.

Komisjon oli sunnitud kohandama oma rahvamajanduse kogutulu kontrollimise kava, sest mõned liikmesriigid esitasid oma rahvamajanduse kogutulu nimistud hilinemisega. Komisjon on järjepidevalt ärgitanud liikmesriike, eelkõige rahvamajanduse kogutulu komitees, edastama oma rahvamajanduse kogutulu nimistud ja komponentide arvestustabelid kokkulepitud tähtaja raames. See, et rahvamajanduse kogutulu alaste külaskäikude kava tuli kohandada, ei mõjutanud olemasolevaid rahvamajanduse kogutuluga seotud reservatsioone, arvestades rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteeti ega nende kasutamist eelarvemenetluses.

| 4.39. | 2007. aastal kontrolliti rahvamajanduse kogutulu kogusummasid vahetult ainult Kreeka erijuhtumi puhul. Maltale ja Eestisse tehtud kontrollkäikude peamine eesmärk oli saada selgitusi rahvamajanduse kogutulu arvutamise allikate ja meetodite kohta. Kontrollikoda on varem soovitanud komisjonil teha vahetuid kontrolle, veendumaks, et liikmesriigid tõepoolest kasutavad menetlusi, mida nad kirjeldavad rahvamajanduse kogutulu nimistutes (31). |
| --- | --- |

4.39.

2007. aastal kontrolliti rahvamajanduse kogutulu kogusummasid vahetult ainult Kreeka erijuhtumi puhul. Maltale ja Eestisse tehtud kontrollkäikude peamine eesmärk oli saada selgitusi rahvamajanduse kogutulu arvutamise allikate ja meetodite kohta. Kontrollikoda on varem soovitanud komisjonil teha vahetuid kontrolle, veendumaks, et liikmesriigid tõepoolest kasutavad menetlusi, mida nad kirjeldavad rahvamajanduse kogutulu nimistutes (31).

| 4.39. | Komisjoni valitud valideerimismeetod põhineb peamiselt rahvamajanduse kogutulu andmete arvutamisel kasutatavate allikate ja meetodite usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse parandamisel ja kontrollimisel ning nende vastavuse kontrollimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA 95). 2008. ja 2009. aastal jätkab komisjon vahetute kontrollide tegemist kontrollikoja osutatud viisil. |
| --- | --- |

4.39.

Komisjoni valitud valideerimismeetod põhineb peamiselt rahvamajanduse kogutulu andmete arvutamisel kasutatavate allikate ja meetodite usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse parandamisel ja kontrollimisel ning nende vastavuse kontrollimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA 95). 2008. ja 2009. aastal jätkab komisjon vahetute kontrollide tegemist kontrollikoja osutatud viisil.

Järeldused ja soovitused

| 4.40. | Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal ja auditi ulatust arvesse võttes (vt punktid 4.4 ja 4.9), et: |
| --- | --- |

4.40.

Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal ja auditi ulatust arvesse võttes (vt punktid 4.4 ja 4.9), et:

| — | liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite deklaratsioonides ja maksetes, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite deklaratsioonides ja maksetes,

| — | liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutustes liikmesriikide osamaksete kohta, ja |
| --- | --- |

—

liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutustes liikmesriikide osamaksete kohta, ja

| — | muudes tululiikides |
| --- | --- |

—

muudes tululiikides

ei esinenud olulisi vigu.

| 4.41. | Kontrollikoja hinnangul on vastavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad (vt
  lisa 4.1
  ). Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu antud peatükis kirjeldatud puudustele, mis, omamata olulist tähtsust süsteemide mõjususe seisukohalt tervikuna, vajavad ometi käsitlemist. |
| --- | --- |

4.41.

Kontrollikoja hinnangul on vastavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad (vt
  lisa 4.1
  ). Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu antud peatükis kirjeldatud puudustele, mis, omamata olulist tähtsust süsteemide mõjususe seisukohalt tervikuna, vajavad ometi käsitlemist.

| 4.41. | Olenemata sellest, et kontrollikoja hinnangu kohaselt on süsteemid üldiselt piisavad, on kontrollikoda hinnanud lisas 4.1 käibemaksualaste reservatsioonide haldamist ainult osaliselt mõjusaks. Kontrollikoja põhjused selleks on peamiselt seotud pikaajaliste reservatsioonide haldamisega. Komisjon on tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega võtmas meetmeid kõnealuse küsimuse lahendamiseks. Vaatamata sellele on komisjon arvamusel, et kontrollikoja hinnang on range. |
| --- | --- |

4.41.

Olenemata sellest, et kontrollikoja hinnangu kohaselt on süsteemid üldiselt piisavad, on kontrollikoda hinnanud lisas 4.1 käibemaksualaste reservatsioonide haldamist ainult osaliselt mõjusaks. Kontrollikoja põhjused selleks on peamiselt seotud pikaajaliste reservatsioonide haldamisega. Komisjon on tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega võtmas meetmeid kõnealuse küsimuse lahendamiseks. Vaatamata sellele on komisjon arvamusel, et kontrollikoja hinnang on range.

Kuigi kontrollikoda on hinnanud üldisi rahvamajanduse kogutulu süsteeme mõjusateks, on ta järeldanud lisa 4.1 koondtabelites, et rahvamajanduse kogutulu kontrollimisel liikmesriikides tuleks kohaldada vahetumaid kontrolle. Komisjon on arvamusel, et tema tegevus liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu reservatsioonide tühistamisel põhineb tõendavate andmete ja tõendava teabe põhjalikul kontrollimisel (vt vastust punktis 4.35). Siiski alustas komisjon vahetute kontrollidega kontrollikoja osutatud viisil 2007. aastal, mis oli üks osa komisjoni kolmeaastasest rahvamajanduse kogutulu kontrollimise tsüklist, ja kavatseb jätkata selle lähenemisviisi kohaldamist ka 2008. ja 2009. aastal.

Traditsioonilised omavahendid

| 4.42. | Komisjon peaks jätkama jõupingutusi tagamaks, et B-kontosid kasutatakse asjakohaselt (punktid 4.14 ja 4.16). Tolliladustamisprotseduuri audit näitas, et vastavaid kontrolle tuleb tõhustada (punkt 4.19). |
| --- | --- |

4.42.

Komisjon peaks jätkama jõupingutusi tagamaks, et B-kontosid kasutatakse asjakohaselt (punktid 4.14 ja 4.16). Tolliladustamisprotseduuri audit näitas, et vastavaid kontrolle tuleb tõhustada (punkt 4.19).

| 4.42. | Komisjon kontrollib korrapäraselt liikmesriikide tollijärelevalve süsteeme ja seda, kuidas liikmesriigid haldavad B-kontosid. Komisjon kavatseb käsitleda kontrollikoja avastatud puudusi asjaomaste liikmesriikidega ja võtab vajaduse korral meetmeid, et omavahendite summasid või tasumisele kuuluvaid intresse tagasi nõuda. |
| --- | --- |

4.42.

Komisjon kontrollib korrapäraselt liikmesriikide tollijärelevalve süsteeme ja seda, kuidas liikmesriigid haldavad B-kontosid. Komisjon kavatseb käsitleda kontrollikoja avastatud puudusi asjaomaste liikmesriikidega ja võtab vajaduse korral meetmeid, et omavahendite summasid või tasumisele kuuluvaid intresse tagasi nõuda.

Käibemaksu-omavahendid

| 4.43. | Komisjonil ei ole endiselt efektiivseid vahendeid tagamaks, et liikmesriigid esitavad asjakohast ja õigeaegset teavet, mille alusel komisjon saaks tühistada kehtivad reservatsioonid käibemaksu-omavahendite arvutamise osas. Komisjon peaks kaaluma, milliste meetmete abil oleks tal võimalik avaldada survet neile liikmesriikidele, kelle suhtes kehtivad väga pikaajalised reservatsioonid (punkt 4.21). |
| --- | --- |

4.43.

Komisjonil ei ole endiselt efektiivseid vahendeid tagamaks, et liikmesriigid esitavad asjakohast ja õigeaegset teavet, mille alusel komisjon saaks tühistada kehtivad reservatsioonid käibemaksu-omavahendite arvutamise osas. Komisjon peaks kaaluma, milliste meetmete abil oleks tal võimalik avaldada survet neile liikmesriikidele, kelle suhtes kehtivad väga pikaajalised reservatsioonid (punkt 4.21).

| 4.43. | Kehtiv õiguslik kord kujutab endast tasakaalu, mis peegeldab vajaliku koostöö eksisteerimist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon kavatseb kategoriseerida reserve ja teha halduskülaskäike, mille ainus eesmärk on kindlustada reservatsioonide tühistamiseni viiv strateegia, ja olla ennetavam otsuses, kas rikkumise algatamine tooks konkreetsetes juhtumites kasu. |
| --- | --- |

4.43.

Kehtiv õiguslik kord kujutab endast tasakaalu, mis peegeldab vajaliku koostöö eksisteerimist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon kavatseb kategoriseerida reserve ja teha halduskülaskäike, mille ainus eesmärk on kindlustada reservatsioonide tühistamiseni viiv strateegia, ja olla ennetavam otsuses, kas rikkumise algatamine tooks konkreetsetes juhtumites kasu.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 4.44. | Kreeka ajakohastatud andmed ei sisaldanud üksikasju, mille põhjal kontrollikoda oleks saanud kontrollida rahvamajanduse kogutulu saldode korrektsioonide õigsust, eriti aastate 1995–2001 osas (punkt 4.32). |
| --- | --- |

4.44.

Kreeka ajakohastatud andmed ei sisaldanud üksikasju, mille põhjal kontrollikoda oleks saanud kontrollida rahvamajanduse kogutulu saldode korrektsioonide õigsust, eriti aastate 1995–2001 osas (punkt 4.32).

| 4.44. | Komisjon korraldas külaskäigu Kreekasse 2007. aasta juunis. Osalesid ka eksperdid muudest liikmesriikidest. Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete üksikasjalikke parandusi selgitati täielikult rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekul 6. septembril 2007. Liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise eksperdid rahvamajanduse kogutulu komitees toetasid kavandatavaid parandusi (vt täielik vastus punktides 4.29–4.32). |
| --- | --- |

4.44.

Komisjon korraldas külaskäigu Kreekasse 2007. aasta juunis. Osalesid ka eksperdid muudest liikmesriikidest. Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete üksikasjalikke parandusi selgitati täielikult rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekul 6. septembril 2007. Liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise eksperdid rahvamajanduse kogutulu komitees toetasid kavandatavaid parandusi (vt täielik vastus punktides 4.29–4.32).

| 4.45. | 2007. aastal tühistati 18 reservatsiooni, ilma et oleks tehtud dokumendikontrolli välisallikatega võrdlemise abil, kontrollimaks liikmesriikide saadetud teabe usaldusväärsust, või tehtud kohapealseid vahetuid kontrolle (punkt 4.35). Komisjon peaks 2008. aastal viimatimainitud kontrollimeetodit siiski rakendama, tehes kontrollkäike nimistute kohapealseks kontrollimiseks, et saada parem ülevaade liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavusest, usaldusväärsusest ja ammendavusest (punkt 4.39). |
| --- | --- |

4.45.

2007. aastal tühistati 18 reservatsiooni, ilma et oleks tehtud dokumendikontrolli välisallikatega võrdlemise abil, kontrollimaks liikmesriikide saadetud teabe usaldusväärsust, või tehtud kohapealseid vahetuid kontrolle (punkt 4.35). Komisjon peaks 2008. aastal viimatimainitud kontrollimeetodit siiski rakendama, tehes kontrollkäike nimistute kohapealseks kontrollimiseks, et saada parem ülevaade liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavusest, usaldusväärsusest ja ammendavusest (punkt 4.39).

| 4.45. | Komisjon teostas dokumendikontrolle, mis andsid piisavalt teavet punktis 4.35 nimetatud erireservatsioonide tühistamiseks. Kõnealuste dokumendikontrollide tulemusel ei selgunud vajadus korraldada kohapealseid kontrolle või võrrelda andmeid välisallikatega. |
| --- | --- |

4.45.

Komisjon teostas dokumendikontrolle, mis andsid piisavalt teavet punktis 4.35 nimetatud erireservatsioonide tühistamiseks. Kõnealuste dokumendikontrollide tulemusel ei selgunud vajadus korraldada kohapealseid kontrolle või võrrelda andmeid välisallikatega.

Liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete valideerimine komisjoni poolt põhineb peamiselt rahvamajanduse kogutulu andmete arvutamisel kasutatavate allikate ja meetodite usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse parandamisel ja kontrollimisel ning nende vastavuse kontrollimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA 95). 2008. ja 2009. aastal jätkab komisjon vahetute kontrollide tegemist kontrollikoja osutatud viisil.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

| 4.46. | Kontrollikoja viimaste aastaaruannete tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 4.2
  . |
| --- | --- |

4.46.

Kontrollikoja viimaste aastaaruannete tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 4.2
  .

---

(1)  Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 34 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

(2)  Sisaldab eelmise eelarveaasta ülejääki ja mitmesuguseid tulusid.

(3)  Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid Euroopa Liidu nimel, jättes 25 % suuruse summa sissenõudmiskulude katteks endale.

(4)  Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule ning arvutatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.

(5)  Kontrollikoda valib liikmesriigid põhjalikumaks auditiks tsükliliselt; suurima osalusega riike auditeeritakse sagedamini. 2007. aastal auditeeriti Bulgaariat, Taanit, Saksamaad, Hispaaniat, Rumeeniat ja Portugali.

(6)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1150/2000 artiklis 20 sätestatud omavahendite nõuandekomitee (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1). Nimetatud komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest ning kujutab endast komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kanalit omavahenditega seotud küsimustes. Komitee uurib omavahendite süsteemi rakendamisega seotud küsimusi ning vaatab läbi omavahendite prognoosi.

(7)  Belgia, Itaalia, Prantsusmaa, Rootsi, Slovakkia, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik.

(8)  Vt joonealune märkus 5.

(9)  Rahvamajanduse kogutulu komitee on sätestatud nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu määrus) artiklis 4 (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1). Komiteesse kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Komitee kontrollib igal aastal liikmesriikide edastatud rahvamajanduse kogutulu andmeid ja avaldab omavahendeid silmas pidades arvamuse andmete usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kohta.

(10)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(11)  Käibemaksupõhise omavahendi vähendatud sissenõudmismäär Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi jaoks ning Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate aastaste brutomaksete vähendamine.

(12)  Ühenduse tolliseadustiku (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92 (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1)) artiklid 84–90 ja 98–113 koos ühenduse tolliseadustiku rakendussätete (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1)) artiklitega 496–535.

(13)  Ühenduse tolliseadustiku artikkel 86.

(14)  Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete, mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1875/2006 (ELT L 360, 19.12.2006, lk 64), artiklid 515–516.

(15)  Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 4 alapunkt f.

(16)  Vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 221 lõikele 3 ei teatata võlgnikule tollimaksu summat pärast seda, kui tollivõla tekkimise kuupäevast on möödunud kolm aastat.

(17)  Lisaks tühistati kuuel juhul (kolm Saksamaal ja kolm Itaalias) reservatsioon osaliselt.

(18)  Vastavalt otsuse 2000/597/EÜ, Euratom (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42) artikli 2 lõike 1 punktile c ei ületa liikmesriigi käibemaksu osamaksu arvutamiseks arvessevõetav käibemaksubaas ühegi liikmesriigi puhul 50 protsenti rahvamajanduse kogutulust / RKTst.

(19)  Rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 2 lõiked 2 ja 3.

(20)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõikes 8 sätestatakse, et kõik eelmise eelarveaasta RKTs / rahvamajanduse kogutulus tehtud muudatused põhjustavad iga asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud saldo korrigeerimise, ning et pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi RKTs / rahvamajanduse kogutulus tehtud muudatust, välja arvatud muudatused punktides, millest komisjon või liikmesriik on teatanud enne kõnealust kuupäeva.

(21)  Rahvamajanduse kogutulu määruse artikkel 3: „Liikmesriigid esitavad [...] vastavalt ESA 95-le komisjonile (Eurostat) nimistu rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide arvutamiseks kasutatud menetlustest ja põhistatistikast. [...]”.

(22)  Rahvamajanduse kogutoodang.

(23)  Vt kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 4.24–4.26.

(24)  Sisemajanduse kogutoodang.

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1392/2007, 13. november 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 seoses rahvamajanduse arvepidamise andmete edastamisega (ELT L 324, 10.12.2007, lk 1).

(26)  Reservatsioonid rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas võimaldavad korrigeerida rahvamajanduse kogutulu andmeid pärast nelja-aastase tähtaja lõppu. Üldreservatsioon hõlmab liikmesriigi andmeid täies mahus, erireservatsioon aga rahvamajanduse kogutulu nimistu teatud osi.

(27)  Nt Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA) 95 (alates 2002. aastast) või ESA 79 (aastad 1995–2001) mittejärgimine, probleemid seoses üleminekuga ESA 95-lt ESA 79-le ja teatud komponentide nõrgad hindamismeetodid.

(28)  Näiteks majahoidjateenuseid ja kinnisvaravahendajatele makstavat vahendustasu käsitlevate reservatsioonide potentsiaalne mõju ei olnud olulise tähtsusega. Liikmesriigi tehtud töö põhjal hinnati mõju ligikaudu 0,01–0,02 %-le RKT-st. Neil juhtudel ei ole rakendatud rahvamajanduse kogutulu määruse artikli 5 lõike 2 alapunktis b sätestatud põhimõtet vältida ebaproportsionaalselt suurte vahendite kasutamist ebaoluliste kirjete arvutamiseks.

(29)  Luksemburg ei saatnud nimistut ega komponentide arvestustabeleid; Austria, Küpros, Prantsusmaa, Malta ja Ühendkuningriik ei saatnud komponentide arvestustabeleid.

(30)  Rootsi jaoks oli tähtaeg 31.12.2007 (saatis nimistu ja komponentide arvestustabelid 2008. aasta jaanuari lõpus); Rumeenia ja Bulgaaria jaoks 31.12.2009.

(31)  Vt kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 4.1.

LISA 4.1

Hinnang järelvalve- ja kontrollisüsteemidele (1)

| Tululiik | Peamine sisekontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni kontrollid liikmesriikides (2) | Komisjoni dokumendi-kontrollid | Tulude haldamine | Reservatsioonide haldamine (3) | Riiklik tollijärelevalve auditeeritud liikmesriigis |
| Traditsioonilised omavahendid | | | | E/K | | |
| Käibemaksu-omavahendid | | | | | | E/K | |
| Rahvamajanduse kogutulu omavahendid | | | | | | E/K | |

Tululiik

Peamine sisekontroll

Üldhinnang

Komisjoni kontrollid liikmesriikides (2)

Komisjoni dokumendi-kontrollid

Tulude haldamine

Reservatsioonide haldamine (3)

Riiklik tollijärelevalve auditeeritud liikmesriigis

Traditsioonilised omavahendid

E/K

Käibemaksu-omavahendid

E/K

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

E/K

Legend

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Pole kohaldatav |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Pole kohaldatav

---

(1)  Ulatuse piiratuse kohta vt punktid 4.4 ja 4.9.

(2)  Komisjoni poolt liikmesriikides läbiviidud rahvamajanduse kogutulu kontrollid on mõjusad selles osas, mis puudutab nimistutes toodud allikate ja meetodite kontrollimist, kuid vahetut kontrollimist tehti ebapiisavalt ja hinnang seetõttu vaid „osaliselt mõjus”.

(3)  Käibemaksualaste reservatsioonide haldamist tuleb parandada, eelkõige selleks, et oleks võimalik tühistada pikka aega kehtinud reservatsioonid.

LISA 4.2

Kontrollikoja eelnevate tähelepanekute järelaudit

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditsioonilised omavahendid: Põllumajanduse tariifikvoodid |
| Kontrollikoda märkis 2006. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.13, et vastavalt tariifikvoodisüsteemile põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatised, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse, muutuvad asjaomaste liikmesriikide ressurssideks. Kontrollikoja arvates peaks see tagatis moodustama osa ühenduste omavahenditest ning vastavad summad tuleks komisjonile kättesaadavaks teha. Komisjonil paluti küsimust selgitada. | Komisjon esitas kontrollikojale üksikasjalikud andmed viimase seitsme aasta jooksul põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatiste kohta, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse. Andmete põhjal järeldab kontrollikoda, et aasta keskmine on ligikaudu 16 miljonit eurot, millest 3 miljonit eurot kuulub tariifikvoodisüsteemi. | Nagu komisjon märkis oma vastuses punktile 4.13, tuleks tal selguse saamiseks tõstatada kontrollikoja seisukoht asjakohases foorumis. Seda planeeritakse teha 2008. aastal. | Kõnealune küsimus on esitatud omavahendite nõuandekomitee 2008. aasta juuli koosoleku päevakavva, et seda liikmesriikidega täiendavalt arutada. |
| Traditsioonilised omavahendid: Komisjoni ja Saksamaa vahel arutluse all olevad potentsiaalsed maksud |
| Kontrollikoda märkis 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.23, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses kogusummas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.
  2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse. Sama oli olukord ka 2006. aastal. | 22,7 miljoni euro suuruse jäägi üle peeti 2007. aastal endiselt kõnelusi. Komisjon on palunud Saksamaal näidata, millised B-kontol olevad võlad on tagatisega kaetud ja millised mitte, ning selle põhjal hinnata, kui suur on kõnealuste summade laekumise tõenäosus. | Sissenõutava lõppsumma suurus tuleks kindlaks määrata, et oleks võimalik teema lõpetada. | Nagu on viidanud kontrollikoda, on Saksamaal palutud esitada B-kontodel olevate tagatisega kaetud ja tagatisega katmata võlgade suhe, et kindlaks määrata täiendavate sissenõutavate summade võimalik olemasolu. |
| Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: andmete muutmise kord (sealhulgas Kreeka andmete muutmise järelkontroll) |
| 2006. eelarveaasta aastaaruandes esitas kontrollikoda mõned tähelepanekud Kreeka andmete muutmise kohta (punktid 4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil: | | | |
| a) | kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest; |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Traditsioonilised omavahendid: Põllumajanduse tariifikvoodid

Kontrollikoda märkis 2006. eelarveaasta aastaaruande punktis 4.13, et vastavalt tariifikvoodisüsteemile põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatised, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse, muutuvad asjaomaste liikmesriikide ressurssideks. Kontrollikoja arvates peaks see tagatis moodustama osa ühenduste omavahenditest ning vastavad summad tuleks komisjonile kättesaadavaks teha. Komisjonil paluti küsimust selgitada.

Komisjon esitas kontrollikojale üksikasjalikud andmed viimase seitsme aasta jooksul põllumajandustoodete impordi või ekspordi eesmärgil väljastatud tagatiste kohta, mida hallatakse impordi- või ekspordilitsentsiga ja mis hiljem hüvitatakse. Andmete põhjal järeldab kontrollikoda, et aasta keskmine on ligikaudu 16 miljonit eurot, millest 3 miljonit eurot kuulub tariifikvoodisüsteemi.

Nagu komisjon märkis oma vastuses punktile 4.13, tuleks tal selguse saamiseks tõstatada kontrollikoja seisukoht asjakohases foorumis. Seda planeeritakse teha 2008. aastal.

Kõnealune küsimus on esitatud omavahendite nõuandekomitee 2008. aasta juuli koosoleku päevakavva, et seda liikmesriikidega täiendavalt arutada.

Traditsioonilised omavahendid: Komisjoni ja Saksamaa vahel arutluse all olevad potentsiaalsed maksud

Kontrollikoda märkis 2004. eelarveaasta aastaaruande punktis 3.23, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses kogusummas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.

2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses potentsiaalseid makse. Sama oli olukord ka 2006. aastal.

22,7 miljoni euro suuruse jäägi üle peeti 2007. aastal endiselt kõnelusi. Komisjon on palunud Saksamaal näidata, millised B-kontol olevad võlad on tagatisega kaetud ja millised mitte, ning selle põhjal hinnata, kui suur on kõnealuste summade laekumise tõenäosus.

Sissenõutava lõppsumma suurus tuleks kindlaks määrata, et oleks võimalik teema lõpetada.

Nagu on viidanud kontrollikoda, on Saksamaal palutud esitada B-kontodel olevate tagatisega kaetud ja tagatisega katmata võlgade suhe, et kindlaks määrata täiendavate sissenõutavate summade võimalik olemasolu.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid: andmete muutmise kord (sealhulgas Kreeka andmete muutmise järelkontroll)

2006. eelarveaasta aastaaruandes esitas kontrollikoda mõned tähelepanekud Kreeka andmete muutmise kohta (punktid 4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil:

a)

kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest;

| b) | rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, mis sisaldaks regulaarset võrdlusnäitajate kehtestamist; |
| --- | --- |

b)

rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, mis sisaldaks regulaarset võrdlusnäitajate kehtestamist;

| a) b) | 26. aprillil 2007 väljendas rahvamajanduse kogutulu komitee üldiselt positiivset arvamust rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) esitatud suuniste kohta, eriti mis puudutab kooskõlastust ja teabeedastust seoses olulisemate muudatustega, mis tulenevad mõistete, määratluste või liigituste muutmisest Euroopa Liidus (sealhulgas ühiste võrdlusnäitajate kehtestamine iga viie aasta järel). Mõned liikmesriigid soovivad siiski jätta endale õiguse teha muudatusi väljaspool kokkulepitud ajakava. 13. novembril 2007 kiitis majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu heaks CMFB koostatud suunised olulisematest statistilistest muudatustest teavitamise kohta ja kutsus liikmesriike üles suuniseid järgima. |
| --- | --- |

a) b)

26. aprillil 2007 väljendas rahvamajanduse kogutulu komitee üldiselt positiivset arvamust rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) esitatud suuniste kohta, eriti mis puudutab kooskõlastust ja teabeedastust seoses olulisemate muudatustega, mis tulenevad mõistete, määratluste või liigituste muutmisest Euroopa Liidus (sealhulgas ühiste võrdlusnäitajate kehtestamine iga viie aasta järel). Mõned liikmesriigid soovivad siiski jätta endale õiguse teha muudatusi väljaspool kokkulepitud ajakava. 13. novembril 2007 kiitis majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu heaks CMFB koostatud suunised olulisematest statistilistest muudatustest teavitamise kohta ja kutsus liikmesriike üles suuniseid järgima.

| a) b) | Ehkki olulisematest muudatustest teavitamise suunised on välja töötatud, ei rakendata Euroopa Liidus veel ühtset muudatuste tegemise korda. Eurostat peaks sel teemal liikmesriikidega kõnelusi jätkama. |
| --- | --- |

a) b)

Ehkki olulisematest muudatustest teavitamise suunised on välja töötatud, ei rakendata Euroopa Liidus veel ühtset muudatuste tegemise korda. Eurostat peaks sel teemal liikmesriikidega kõnelusi jätkama.

| a) b) | Komisjon jälgib seda, kuidas kohaldatakse rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee esitatud suuniseid liikmesriikide tehtud olulisematest muudatustest teavitamise kohta. Komisjon jätkab arutelusid liikmesriikidega ühtse muudatuste tegemise korra küsimuses. 2008. aasta mais esitas Eurostat järgmise dokumendi rahvamajanduse arvepidamise töörühmale. Rahvamajanduse arvepidamise töörühm tervitas dokumendis esitatud põhimõtteid ja dokumenti tutvustatakse rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee kohtumisel 2008. aasta juunis. |
| --- | --- |

a) b)

Komisjon jälgib seda, kuidas kohaldatakse rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee esitatud suuniseid liikmesriikide tehtud olulisematest muudatustest teavitamise kohta. Komisjon jätkab arutelusid liikmesriikidega ühtse muudatuste tegemise korra küsimuses. 2008. aasta mais esitas Eurostat järgmise dokumendi rahvamajanduse arvepidamise töörühmale. Rahvamajanduse arvepidamise töörühm tervitas dokumendis esitatud põhimõtteid ja dokumenti tutvustatakse rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee kohtumisel 2008. aasta juunis.

| c) | tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti, võimaldamaks 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruandes kasutada parandatud andmeid. |
| --- | --- |

c)

tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti, võimaldamaks 2007. eelarveaasta raamatupidamisaruandes kasutada parandatud andmeid.

| c) | Vt punktid 4.28–4.32 eespool. |
| --- | --- |

c)

Vt punktid 4.28–4.32 eespool.

| c) | Hoolimata sellest, et rahvamajanduse kogutulu komitee hindas 2007. aastal edastatud Kreeka RKT / rahvamajanduse kogutulu uusi andmeid sobivaks omavahendite eesmärgil kasutamiseks, ei ole arvandmed veel lõplikud (aastate 1995–2001 osas kehtib erireservatsioone, aastate 2002–2004 osas üldreservatsioone ja järgnevate aastate suhtes rakendatakse 4 aasta reeglit). Eurostat peaks 2008. aastal koos Kreekaga tööd jätkama, et lõpetada Kreeka rahvamajanduse kogutulu nimistu ja andmete kontrollimine ning tühistada erireservatsioonid. |
| --- | --- |

c)

Hoolimata sellest, et rahvamajanduse kogutulu komitee hindas 2007. aastal edastatud Kreeka RKT / rahvamajanduse kogutulu uusi andmeid sobivaks omavahendite eesmärgil kasutamiseks, ei ole arvandmed veel lõplikud (aastate 1995–2001 osas kehtib erireservatsioone, aastate 2002–2004 osas üldreservatsioone ja järgnevate aastate suhtes rakendatakse 4 aasta reeglit). Eurostat peaks 2008. aastal koos Kreekaga tööd jätkama, et lõpetada Kreeka rahvamajanduse kogutulu nimistu ja andmete kontrollimine ning tühistada erireservatsioonid.

| c) | Rahvamajanduse kogutulu komitee 2007. aasta oktoobris tehtud taotluse alusel on Eurostat jätkanud koostööd Kreeka statistikaametiga ja eeldab, et enamik reservatsioone tühistatakse 2008. aastal. Komisjon hoiab rahvamajanduse kogutulu komiteed ja kontrollikoda kursis muudatustega kõnealuses küsimuses. |
| --- | --- |

c)

Rahvamajanduse kogutulu komitee 2007. aasta oktoobris tehtud taotluse alusel on Eurostat jätkanud koostööd Kreeka statistikaametiga ja eeldab, et enamik reservatsioone tühistatakse 2008. aastal. Komisjon hoiab rahvamajanduse kogutulu komiteed ja kontrollikoda kursis muudatustega kõnealuses küsimuses.

5. PEATÜKK

Põllumajandus ja loodusvarad

SISUKORD

| 5.1–5.7 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

5.1–5.7

| 5.3–5.7 | Põllumajanduse ja loodusressursside poliitikavaldkonna eritunnused |
| --- | --- |

5.3–5.7

| 5.8–5.58 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

5.8–5.58

| 5.8–5.11 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

5.8–5.11

| 5.12–5.16 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

5.12–5.16

| 5.17–5.49 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

5.17–5.49

| 5.17–5.48 | Põllumajanduse ja maaelu arendamise poliitikavaldkond |
| --- | --- |

5.17–5.48

| 5.49 | Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad |
| --- | --- |

5.49

| 5.50–5.58 | Üldised järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

5.50–5.58

| 5.59–5.67 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

5.59–5.67

| 5.59–5.60 | Toortubakaturu ühine korraldus |
| --- | --- |

5.59–5.60

| 5.61–5.65 | Suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ning nendega seonduvate kulutuste komisjonipoolne juhtimine ja järelevalve |
| --- | --- |

5.61–5.65

| 5.66–5.67 | Komisjonipoolne talumajapidamiste tulu mõõtmine |
| --- | --- |

5.66–5.67

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolev peatükk sisaldab kontrollikoja leide põllumajanduse ja loodusressursside poliitikavaldkondade rühmas, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: 05 – Põllumajandus ja maaelu arendamine; 07 – Keskkond; 11 – Kalandus ja merendus; ning 17 – Tervishoid ja tarbijakaitse. 2007. aastal oli võetud kulukohustuste summa 53 253 miljonit eurot ja maksete summa 51 044 miljonit eurot (1). Maksete jaotus poliitikavaldkonna kaupa on esitatud
  diagrammil 5.1
  . Üksikasjalikum teave eelarveaasta kulude kohta on toodud käesoleva aruande
  lisas I
  . Nimetatud kulud kuuluvad peamiselt finantsperspektiivi rubriiki „loodusressursside säilitamine ja haldamine” (2). EAGGF-i arendusrahastu 2007. aastal seoses programmitöö perioodiga 2000–2006 tehtud kulutuste (3 449 miljonit eurot) auditi tulemused on esitatud 6. peatükis – Ühtekuuluvus. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolev peatükk sisaldab kontrollikoja leide põllumajanduse ja loodusressursside poliitikavaldkondade rühmas, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: 05 – Põllumajandus ja maaelu arendamine; 07 – Keskkond; 11 – Kalandus ja merendus; ning 17 – Tervishoid ja tarbijakaitse. 2007. aastal oli võetud kulukohustuste summa 53 253 miljonit eurot ja maksete summa 51 044 miljonit eurot (1). Maksete jaotus poliitikavaldkonna kaupa on esitatud
  diagrammil 5.1
  . Üksikasjalikum teave eelarveaasta kulude kohta on toodud käesoleva aruande
  lisas I
  . Nimetatud kulud kuuluvad peamiselt finantsperspektiivi rubriiki „loodusressursside säilitamine ja haldamine” (2). EAGGF-i arendusrahastu 2007. aastal seoses programmitöö perioodiga 2000–2006 tehtud kulutuste (3 449 miljonit eurot) auditi tulemused on esitatud 6. peatükis – Ühtekuuluvus.

Image

| 5.2. | EÜ asutamislepingu alusel kannab komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel. Teistes valdkondades kasutatakse eelarvelisi assigneeringuid otsese või kaudse tsentraliseeritud halduse kaudu, välja arvatud Euroopa Kalandusfondi puhul, mille kulutused tehakse jagatud halduse kaudu mitmeaastaste programmidega. |
| --- | --- |

5.2.

EÜ asutamislepingu alusel kannab komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel. Teistes valdkondades kasutatakse eelarvelisi assigneeringuid otsese või kaudse tsentraliseeritud halduse kaudu, välja arvatud Euroopa Kalandusfondi puhul, mille kulutused tehakse jagatud halduse kaudu mitmeaastaste programmidega.

| 5.2. | Ühenduse õigusaktid moodustavad põllumajandusvaldkonna kulude haldamiseks ja kontrolliks tervikliku süsteemi, mis toetub neljale üksteist täiendavale tasandile: |
| --- | --- |

5.2.

Ühenduse õigusaktid moodustavad põllumajandusvaldkonna kulude haldamiseks ja kontrolliks tervikliku süsteemi, mis toetub neljale üksteist täiendavale tasandile:

| a) | kohustuslik haldusstruktuur liikmesriikide tasandil, mis on koondatud akrediteeritud makseasutuste loomise ümber; |
| --- | --- |

a)

kohustuslik haldusstruktuur liikmesriikide tasandil, mis on koondatud akrediteeritud makseasutuste loomise ümber;

| b) | kontrollide ja hoiatavate sanktsioonide üksikasjalikud süsteemid; |
| --- | --- |

b)

kontrollide ja hoiatavate sanktsioonide üksikasjalikud süsteemid;

| c) | järelkontrollid, mida sõltumatud auditeerimisasutused teostavad makseasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja nende sisekontrollimenetluste toimimise üle ning eriosakonnad muude abimeetmete, välja arvatud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS) hõlmatud otsetoetuste üle; |
| --- | --- |

c)

järelkontrollid, mida sõltumatud auditeerimisasutused teostavad makseasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja nende sisekontrollimenetluste toimimise üle ning eriosakonnad muude abimeetmete, välja arvatud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS) hõlmatud otsetoetuste üle;

| d) | raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontrollimine kui ka mitmeaastane vastavuse kontroll).
  Nimetatud neli tasandit koos on komisjonile aluseks piisava kinnituse saamiseks, et põllumajanduse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses vigade esinemise risk on tõhusalt juhitud. |
| --- | --- |

d)

raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine komisjoni kaudu (nii iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontrollimine kui ka mitmeaastane vastavuse kontroll).

Nimetatud neli tasandit koos on komisjonile aluseks piisava kinnituse saamiseks, et põllumajanduse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses vigade esinemise risk on tõhusalt juhitud.

Põllumajanduse ja loodusressursside poliitikavaldkonna eritunnused

| 5.3. | EAGFist rahastatav ühtne otsemaksete kava (SPS): ühtne otsemaksete kava võeti kasutusele, et kaotada seos põllumajandustootmise ja põllumajandustootjatele tehtavate maksete vahel („lahutamine”). Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused. Iga põllumajandustootja toetusõiguste arv ja väärtus arvutati riiklikes ametiasutustes ühe ELi õigusaktidega ettenähtud mudeli põhjal (3). Toetusõigus ja ükehektariline põllumajandustootja poolt deklareeritud heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus seisundis abikõlblik maatükk annavad õiguse SPSi toetuse saamiseks vähemalt 2013. aastani. SPSi tähtsus on kasvanud ja moodustab nüüd 55 % kuludest (28 199 miljonit eurot), võrreldes 12 %ga (6 260 miljonit eurot), mis maksti otseste toodanguga seotud toetuste ja 10 %ga (4 869 miljonit eurot) sekkumismeetmete eest põllumajandusturgudel. SPSi kasutatakse 17 liikmesriigis, ülejäänud kümnes (4) liikmesriigis alustatakse kava rakendamist 2010. aastast. |
| --- | --- |

5.3.

EAGFist rahastatav ühtne otsemaksete kava (SPS): ühtne otsemaksete kava võeti kasutusele, et kaotada seos põllumajandustootmise ja põllumajandustootjatele tehtavate maksete vahel („lahutamine”). Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused. Iga põllumajandustootja toetusõiguste arv ja väärtus arvutati riiklikes ametiasutustes ühe ELi õigusaktidega ettenähtud mudeli põhjal (3). Toetusõigus ja ükehektariline põllumajandustootja poolt deklareeritud heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus seisundis abikõlblik maatükk annavad õiguse SPSi toetuse saamiseks vähemalt 2013. aastani. SPSi tähtsus on kasvanud ja moodustab nüüd 55 % kuludest (28 199 miljonit eurot), võrreldes 12 %ga (6 260 miljonit eurot), mis maksti otseste toodanguga seotud toetuste ja 10 %ga (4 869 miljonit eurot) sekkumismeetmete eest põllumajandusturgudel. SPSi kasutatakse 17 liikmesriigis, ülejäänud kümnes (4) liikmesriigis alustatakse kava rakendamist 2010. aastast.

| 5.4. | EAGFi rahastatud otsesed toodanguga seotud toetused: SPSi kasutuselevõtuga makstakse enamikule põllumajandustootjatest toetusi sõltumatult tegelikust toodangu mahust. Sellele vaatamata jääb osa toetuskavasid toodanguga seotuks (5) või neid võidakse toodanguga siduda, (6) et vältida tootmisest loobumist. Kõnealused summad vähenevad, kuna SPSi laiendatakse täiendavatele toodetele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

5.4.

EAGFi rahastatud otsesed toodanguga seotud toetused: SPSi kasutuselevõtuga makstakse enamikule põllumajandustootjatest toetusi sõltumatult tegelikust toodangu mahust. Sellele vaatamata jääb osa toetuskavasid toodanguga seotuks (5) või neid võidakse toodanguga siduda, (6) et vältida tootmisest loobumist. Kõnealused summad vähenevad, kuna SPSi laiendatakse täiendavatele toodetele ja liikmesriikidele.

| 5.5. | EAGFi rahastatud põllumajandusturgude sekkumismeetmed: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused. Kulutused on viimaste aastate jooksul hiljutiste ÜPP reformide raames tehtud poliitikavalikute ning põllumajandustoodete nõudluse ja turuhindade kasvu tõttu oluliselt vähenenud. |
| --- | --- |

5.5.

EAGFi rahastatud põllumajandusturgude sekkumismeetmed: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused. Kulutused on viimaste aastate jooksul hiljutiste ÜPP reformide raames tehtud poliitikavalikute ning põllumajandustoodete nõudluse ja turuhindade kasvu tõttu oluliselt vähenenud.

| 5.6. | EAFRD raames rahastatud maaelu arendamise kulutused hõlmavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuur. |
| --- | --- |

5.6.

EAFRD raames rahastatud maaelu arendamise kulutused hõlmavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuur.

| 5.7. | Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervishoiu ja tarbijakaitse valdkonda hallatakse komisjoni konkreetsete kontrollisüsteemidega. Nimetatud süsteemid hõlmavad keskkonna- ja tarbijakaitse meetmeid, loomade heaolu meetmeid ning rahvusvahelisi kalanduslepinguid ja Euroopa Kalandusfondi. |
| --- | --- |

5.7.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervishoiu ja tarbijakaitse valdkonda hallatakse komisjoni konkreetsete kontrollisüsteemidega. Nimetatud süsteemid hõlmavad keskkonna- ja tarbijakaitse meetmeid, loomade heaolu meetmeid ning rahvusvahelisi kalanduslepinguid ja Euroopa Kalandusfondi.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 5.8. | Et saada kindlust ELi raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, testis kontrollikoda ühte 196 tehingust koosnevat representatiivset statistilist valimit, mis hõlmas kõiki käesolevas peatükis käsitletud kulutusi (vt punkt 5.1). |
| --- | --- |

5.8.

Et saada kindlust ELi raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, testis kontrollikoda ühte 196 tehingust koosnevat representatiivset statistilist valimit, mis hõlmas kõiki käesolevas peatükis käsitletud kulutusi (vt punkt 5.1).

| 5.9. | Seoses järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisega on kontrollikoda läbi viinud ulatusliku auditi, milles uuriti SPSi toetusõiguste kehtestamist ja sellega seonduvaid makseid kõikides SPSi kasutavates liikmesriikides, välja arvatud Sloveenia ja Malta. 2007. aasta jooksul uuriti ühtse otsemaksete kava kohaldamisel rakendatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsust välja valitud makseasutustes Soomes, Prantsusmaal, Kreekas, Hollandis, Itaalias, Portugalis, Rootsis, Hispaanias (Andaluusia) ja Ühendkuningriigis (Inglismaa) (7). |
| --- | --- |

5.9.

Seoses järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisega on kontrollikoda läbi viinud ulatusliku auditi, milles uuriti SPSi toetusõiguste kehtestamist ja sellega seonduvaid makseid kõikides SPSi kasutavates liikmesriikides, välja arvatud Sloveenia ja Malta. 2007. aasta jooksul uuriti ühtse otsemaksete kava kohaldamisel rakendatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsust välja valitud makseasutustes Soomes, Prantsusmaal, Kreekas, Hollandis, Itaalias, Portugalis, Rootsis, Hispaanias (Andaluusia) ja Ühendkuningriigis (Inglismaa) (7).

| 5.10. | Kontrollikoda testis ka otseste toodanguga seotud toetuste järelevalve- ja kontrollisüsteeme kuues liikmesriigis (8). Audit hõlmas kõikide taotluste halduskontrollide toimimise hindamist ja makseasutuste poolt talumajapidamistes kohapeal läbiviidud kontrollide (vähemalt 5 protsendiline valim kõikidest taotlustest, sõltuvalt kavast) valiku ja teostamise hindamist. Lisaks viisid kontrollikoja audiitorid korduvalt läbi kohapealseid kontrolle. |
| --- | --- |

5.10.

Kontrollikoda testis ka otseste toodanguga seotud toetuste järelevalve- ja kontrollisüsteeme kuues liikmesriigis (8). Audit hõlmas kõikide taotluste halduskontrollide toimimise hindamist ja makseasutuste poolt talumajapidamistes kohapeal läbiviidud kontrollide (vähemalt 5 protsendiline valim kõikidest taotlustest, sõltuvalt kavast) valiku ja teostamise hindamist. Lisaks viisid kontrollikoja audiitorid korduvalt läbi kohapealseid kontrolle.

| 5.11. | Kontrollikoda kontrollis akrediteerimisasutuste sertifikaate ja aruandeid ning ka makseasutuste direktorite kinnitavaid avaldusi ja sellega seoses akrediteerimisasutuste arvamusi 34 makseasutuse kohta. Lisaks uuriti veel viie märkustega sertifikaati omava makseasutuse märkuste põhjendusi. Külastati nelja akrediteerimisasutust, et hinnata nende tegevuse ulatust ja kvaliteeti. Kontrollikoda auditeeris veel täiendavalt kolme 2007. aastal tehtud vastavuse kontrolli otsust (9). |
| --- | --- |

5.11.

Kontrollikoda kontrollis akrediteerimisasutuste sertifikaate ja aruandeid ning ka makseasutuste direktorite kinnitavaid avaldusi ja sellega seoses akrediteerimisasutuste arvamusi 34 makseasutuse kohta. Lisaks uuriti veel viie märkustega sertifikaati omava makseasutuse märkuste põhjendusi. Külastati nelja akrediteerimisasutust, et hinnata nende tegevuse ulatust ja kvaliteeti. Kontrollikoda auditeeris veel täiendavalt kolme 2007. aastal tehtud vastavuse kontrolli otsust (9).

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 5.12. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma aluseks olevad tehingud tervikuna sisaldavad olulisi vigu seoses seaduslikkuse ja/või korrektsusega. Kontrollikoja auditis leiti, et maksetes esinenud vigade intensiivsus ja mõju ei jagunenud ühtlaselt kõikides poliitikavaldkondades. Kontrollikoda rõhutab, et maaelu arendamise kulutuste puhul on vigade tekkimise oht suur, ja märgib, et sellega arvestades sisaldab põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne üldist reservatsiooni nimetatud kulutuste kohta. |
| --- | --- |

5.12.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et poliitikavaldkondade rühma aluseks olevad tehingud tervikuna sisaldavad olulisi vigu seoses seaduslikkuse ja/või korrektsusega. Kontrollikoja auditis leiti, et maksetes esinenud vigade intensiivsus ja mõju ei jagunenud ühtlaselt kõikides poliitikavaldkondades. Kontrollikoda rõhutab, et maaelu arendamise kulutuste puhul on vigade tekkimise oht suur, ja märgib, et sellega arvestades sisaldab põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne üldist reservatsiooni nimetatud kulutuste kohta.

| 5.13. | Vead mõjutasid 196st auditeeritud tehingust 61. Kaks kolmandikku vigadest (40) liigitati tõsisteks. Oli olulisel määral vigu, mis mõjutasid abikõlblikkust, täpsust või tõendamist nii, et üldise vigade määra hinnanguline väärtus on 2–5 %. Antud hinnang ei erine oluliselt eelmisel aastal saadud väärtusest, kuid selles ei võeta arvesse teatavaid tõsiseid vigu, mida ei olnud võimalik kvantifitseerida. Nimetatud vigade sagedus oli oluliselt suurem kontrollikoja kontrollitud maaelu arendamise tehingutes kui kontrollikoja kontrollitud ja EAGFist rahastatud tehingutes. Maaelu arendamise valdkonna vead moodustavad ebaproportsionaalselt suure osa üldisest veamäärast: kontrollikoja hinnangul jääb veamäär EAGFi kulutuste puhul pisut alla kahe protsendi. Järgmistes näidetes esitatakse peamiste leitud vigade olemus. |
| --- | --- |

5.13.

Vead mõjutasid 196st auditeeritud tehingust 61. Kaks kolmandikku vigadest (40) liigitati tõsisteks. Oli olulisel määral vigu, mis mõjutasid abikõlblikkust, täpsust või tõendamist nii, et üldise vigade määra hinnanguline väärtus on 2–5 %. Antud hinnang ei erine oluliselt eelmisel aastal saadud väärtusest, kuid selles ei võeta arvesse teatavaid tõsiseid vigu, mida ei olnud võimalik kvantifitseerida. Nimetatud vigade sagedus oli oluliselt suurem kontrollikoja kontrollitud maaelu arendamise tehingutes kui kontrollikoja kontrollitud ja EAGFist rahastatud tehingutes. Maaelu arendamise valdkonna vead moodustavad ebaproportsionaalselt suure osa üldisest veamäärast: kontrollikoja hinnangul jääb veamäär EAGFi kulutuste puhul pisut alla kahe protsendi. Järgmistes näidetes esitatakse peamiste leitud vigade olemus.

| 5.12–5.13. | Komisjoni eesmärk on tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade leidmisel ja parandamisel tõhusad, võttes vajalikul määral arvesse kohapealsete kontrollidega seotud kulusid ja kasutegurit. |
| --- | --- |

5.12–5.13.

Komisjoni eesmärk on tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade leidmisel ja parandamisel tõhusad, võttes vajalikul määral arvesse kohapealsete kontrollidega seotud kulusid ja kasutegurit.

Põllumajanduse ja maaelu arengu puhul rõhutab komisjon kontrollikoja 2006. aasta kinnitavas avalduses esitatud järeldust, et tõenäoline üldine veamäär ei erine oluliselt eelmise aasta omast. Liikmesriikidelt saadud kontrollistatistikas sisalduv teave näitab samuti, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul (EAGF), mis moodustab umbes 85 % põllumajanduse ja maaelu arengu kogukuludest, jääb lõpliku abisaaja tasandil leitud veamäär allapoole olulisusnivood.

Komisjon nõustub kontrollikoja arvamusega, et maaelu arengu kulude puhul esineb eelkõige põllumajanduse keskkonnameetmete tõttu vigu rohkem kui EAGFiga seotud kulude puhul. Kuigi liikmesriigid on komisjoni otsesel nõudmisel esitanud esimest korda üksikasjaliku kontrollistatistika, on need andmed puudulikud ning akrediteerimisasutused ei ole neid veel kontrollinud ja tõendanud. Sel põhjusel ning oodates lubatava veamäära alaseid tulevasi arutelusid eri institutsioonidega, on põllumajanduse peadirektoraadi peadirektor esitanud oma 2007. aasta tegevusaruandes reservatsiooni maaelu arengu kohta.

2007. aasta põllumajanduse ja maaelu arengu kulud, mida ühendus tulevaste vastavusotsuste kohaselt tõenäoliselt enam ei rahasta, ulatuvad koos lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud 152 miljoni euroga arvestuslikult 439 miljoni euroni (10).

Nagu 2007. aasta tegevusaruandes kirjeldatakse, on tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor kindel, et tema tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses ei leidu olulisi vigu, arvestades, et jääkveamäär on 1,6 %, mis jääb allapoole 2 % olulisusnivoo künnist.

Nagu on kirjeldatud keskkonna peadirektoraadi 2007. aasta tegevusaruandes, on kontrollisüsteemid ja puuduste määratlemise mehhanismid pidevalt paranenud ning neid on vajaduse korral täiendatud. Kõnealused häiremehhanismid ei ole näidanud ühtegi puudust, viga või riski, mida võiks pidada oluliseks ja mis võiks viia reservatsioonideni vastavalt iga-aastase tegevusaruande ringkirjas esitatud olulisusnivoo kriteeriumide alastele suunistele, välja arvatud järelauditite valdkonnas, kus järelaudiitorite soovitatud tagasinõudekorralduste tase ja selle pidev tõus viimastel aastatel viis reservatsiooni esitamiseni meetmetoetuste saajate deklareeritud kulutuste kohta, kuna olulisusnivoo ületati 0,6 % võrra.

| 5.14. | EAGFi puhul leiti kontrollikoja valimis järgmised vead: |
| --- | --- |

5.14.

EAGFi puhul leiti kontrollikoja valimis järgmised vead:

| 5.14. | Kuigi auditeeritud tehingud peaksid olema iseloomulikud poliitikavaldkonnale kui tervikule, ei tohiks leitud vigade alusel teha järeldusi üksikabi toimimise kohta. Kontrollikoja leitud ja allpool esitatud vigadega on komisjon ja asjaomased liikmesriigid nõustunud vaid osaliselt. |
| --- | --- |

5.14.

Kuigi auditeeritud tehingud peaksid olema iseloomulikud poliitikavaldkonnale kui tervikule, ei tohiks leitud vigade alusel teha järeldusi üksikabi toimimise kohta. Kontrollikoja leitud ja allpool esitatud vigadega on komisjon ja asjaomased liikmesriigid nõustunud vaid osaliselt.

| a) | SPS: põllumajandustootjad deklareerisid ettenähtust rohkem ja/või arvutasid toetusõigusi valesti, mille tagajärjel tehti ebakorrektsed maksed. |
| --- | --- |

a)

SPS: põllumajandustootjad deklareerisid ettenähtust rohkem ja/või arvutasid toetusõigusi valesti, mille tagajärjel tehti ebakorrektsed maksed.

| a) | Komisjoni talituste läbi viidud auditid näitasid, et üldiselt on toetusõiguste arvutamine toimunud vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ning et haldus- ja kohapealsed kontrollid toimivad üldiselt hästi. Probleemidega tegeldakse veel nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.
  Toetusõiguste ebaõigest eraldamisest tulenevate maksete kohta näeb kohaldatav määrus ette, et põllumajandustootja ei maksa kõnealust summat tagasi, kui toetusõiguse eraldamisel oli vea teinud riiklik haldusasutus ja kui põllumajandustootjal ei olnud mõistlikul viisil võimalik viga avastada. Komisjon leiab, et nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine on hea vahend fondi riskide katmiseks, arvestades samal ajal põllumajandustootjate õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni talituste läbi viidud auditid näitasid, et üldiselt on toetusõiguste arvutamine toimunud vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ning et haldus- ja kohapealsed kontrollid toimivad üldiselt hästi. Probleemidega tegeldakse veel nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

Toetusõiguste ebaõigest eraldamisest tulenevate maksete kohta näeb kohaldatav määrus ette, et põllumajandustootja ei maksa kõnealust summat tagasi, kui toetusõiguse eraldamisel oli vea teinud riiklik haldusasutus ja kui põllumajandustootjal ei olnud mõistlikul viisil võimalik viga avastada. Komisjon leiab, et nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine on hea vahend fondi riskide katmiseks, arvestades samal ajal põllumajandustootjate õiguspäraseid ootusi.

| b) | SPS: osale oliiviõli toetuste taotlejatele riigireservist täiendavate toetusõiguste eraldamise (mille saamiseks ei olnud nad abikõlblikud) tõttu tehtud enammaksed (Hispaania); auditeeritud abisaajale maksti hindamisperioodi jooksul (1999–2002) summa, mis ületas oluliselt keskmist maksesummat, kuid nimetatud abisaaja ei vastanud selle programmi investeerimiskriteeriumidele, mille raames täiendav toetusõigus anti. |
| --- | --- |

b)

SPS: osale oliiviõli toetuste taotlejatele riigireservist täiendavate toetusõiguste eraldamise (mille saamiseks ei olnud nad abikõlblikud) tõttu tehtud enammaksed (Hispaania); auditeeritud abisaajale maksti hindamisperioodi jooksul (1999–2002) summa, mis ületas oluliselt keskmist maksesummat, kuid nimetatud abisaaja ei vastanud selle programmi investeerimiskriteeriumidele, mille raames täiendav toetusõigus anti.

| b) | Selles küsimuses olid kontrollikoja järeldused komisjonile teada tema enda kontrollkäikude alusel ning nende suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust. |
| --- | --- |

b)

Selles küsimuses olid kontrollikoja järeldused komisjonile teada tema enda kontrollkäikude alusel ning nende suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust.

| c) | SPS: kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (11) et oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) andmed Kreekas, Hispaanias ja Itaalias ei olnud täielikud ega usaldusväärsed ning võivad mõjutada oliiviõli tootmise toetuskava integreerimist süsteemi. Nimetatud puudused esinevad jätkuvalt Itaalias ja Kreekas, kus viiest auditeeritud tehingust neli sisaldasid vigu, millest osa põhjustas oluliselt suuri enammakseid. |
| --- | --- |

c)

SPS: kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (11) et oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) andmed Kreekas, Hispaanias ja Itaalias ei olnud täielikud ega usaldusväärsed ning võivad mõjutada oliiviõli tootmise toetuskava integreerimist süsteemi. Nimetatud puudused esinevad jätkuvalt Itaalias ja Kreekas, kus viiest auditeeritud tehingust neli sisaldasid vigu, millest osa põhjustas oluliselt suuri enammakseid.

| c) | Komisjon on oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust Kreeka kontrollisüsteemi süstemaatiliste puuduste, sealhulgas toetusõiguste arvutamise suhtes (12).
  Oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) andmeid kasutatakse vaid vastavuse kontrolliks enne oliiviõli tootmise toetuse maksmist. Kuna antud toetusõigused põhinevad oliiviõli tootmise toetustel, puudub otsene seos geoinfosüsteemi ja eraldatud toetusõiguste väärtuse vahel. Toetusõigused on korrektsed ja seaduslikud, kui need on arvutatud võrdlusperioodi jooksul makstud summade alusel (13). Kontrollikoja süsteemiauditis toetusõiguste kehtestamise üle Kreekas jõuti järeldusele, et oliiviõli sektoris olid toetusõigused süstemaatiliselt alahinnatud. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust Kreeka kontrollisüsteemi süstemaatiliste puuduste, sealhulgas toetusõiguste arvutamise suhtes (12).

Oliivikasvatuse geoinfosüsteemi (GIS) andmeid kasutatakse vaid vastavuse kontrolliks enne oliiviõli tootmise toetuse maksmist. Kuna antud toetusõigused põhinevad oliiviõli tootmise toetustel, puudub otsene seos geoinfosüsteemi ja eraldatud toetusõiguste väärtuse vahel. Toetusõigused on korrektsed ja seaduslikud, kui need on arvutatud võrdlusperioodi jooksul makstud summade alusel (13). Kontrollikoja süsteemiauditis toetusõiguste kehtestamise üle Kreekas jõuti järeldusele, et oliiviõli sektoris olid toetusõigused süstemaatiliselt alahinnatud.

| d) | Otsesed toodanguga seotud maksed: oluliselt suuri enammakseid leiti seoses erinevusega pähklite ja kuivatatud viinamarjade deklareeritud ja mõõdetud pindalade vahel (Hispaania ja Kreeka) ja ühel juhul täheldati suuri põhjendamatuid erinevusi põllumajandustootja registrisse kantud lammaste arvu, vastavalt millele maksti ELi toetust, ja tegelikult tuvastatud arvu vahel (Hispaania). |
| --- | --- |

d)

Otsesed toodanguga seotud maksed: oluliselt suuri enammakseid leiti seoses erinevusega pähklite ja kuivatatud viinamarjade deklareeritud ja mõõdetud pindalade vahel (Hispaania ja Kreeka) ja ühel juhul täheldati suuri põhjendamatuid erinevusi põllumajandustootja registrisse kantud lammaste arvu, vastavalt millele maksti ELi toetust, ja tegelikult tuvastatud arvu vahel (Hispaania).

| d) | Kuivatatud viinamarjade toetuskava rakendamise suhtes Kreekas on korduvalt kohaldatud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust ning seda tehakse ka edaspidi. |
| --- | --- |

d)

Kuivatatud viinamarjade toetuskava rakendamise suhtes Kreekas on korduvalt kohaldatud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust ning seda tehakse ka edaspidi.

| e) | Muud kavad (IACSi alla mittekuuluvad): vead on seotud ebaseaduslike vähendamistega põllumajandustootjatele tehtavatest maksetest (14) ja võlaintressi sissenõudmata jätmisega (erinevad liikmesriigid), puudustega eksporditoetuste kontrollis (Portugal) ja riigireservist puuduvate riisikogustega (Kreeka). |
| --- | --- |

e)

Muud kavad (IACSi alla mittekuuluvad): vead on seotud ebaseaduslike vähendamistega põllumajandustootjatele tehtavatest maksetest (14) ja võlaintressi sissenõudmata jätmisega (erinevad liikmesriigid), puudustega eksporditoetuste kontrollis (Portugal) ja riigireservist puuduvate riisikogustega (Kreeka).

| e) | Komisjon ja asjaomased liikmesriigid ei jaga kontrollikoja arvamust, et mahaarvamised põllumajandustootjatele tehtavatest maksetest olid ebaseaduslikud.
  Eksporditoetuse juhtumi kohta märgib komisjon, et tehingut ei mõjutanud mõõdetav viga. |
| --- | --- |

e)

Komisjon ja asjaomased liikmesriigid ei jaga kontrollikoja arvamust, et mahaarvamised põllumajandustootjatele tehtavatest maksetest olid ebaseaduslikud.

Eksporditoetuse juhtumi kohta märgib komisjon, et tehingut ei mõjutanud mõõdetav viga.

| 5.15. | Maaelu arendamise tegevuses leidis kontrollikoda järgmist liiki vigu: |
| --- | --- |

5.15.

Maaelu arendamise tegevuses leidis kontrollikoda järgmist liiki vigu:

| 5.15. | |
| --- | --- |

5.15.

| a) | põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad – põllumajandustootjad ei täitnud kõiki abikõlblikkuskriteeriume kolmeteistkümnest auditeeritud juhtumist üheksas (Prantsusmaa ja Iirimaa); |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad – põllumajandustootjad ei täitnud kõiki abikõlblikkuskriteeriume kolmeteistkümnest auditeeritud juhtumist üheksas (Prantsusmaa ja Iirimaa);

| a) | Paljud nimetatud tähtsat finantsmõju omavad vead on seotud nitraadi vähendamise kirjendamisega põllumajandusettevõtte ja mitte maatüki tasandil ning vooluveekogusid kaitsvate alaliste tarade puudumisega. Tarade küsimuses leiab komisjon, et meetme eesmärki, milleks on ära hoida loomade liikumine, on võimalik saavutada ka teisaldatavate tarade abil. |
| --- | --- |

a)

Paljud nimetatud tähtsat finantsmõju omavad vead on seotud nitraadi vähendamise kirjendamisega põllumajandusettevõtte ja mitte maatüki tasandil ning vooluveekogusid kaitsvate alaliste tarade puudumisega. Tarade küsimuses leiab komisjon, et meetme eesmärki, milleks on ära hoida loomade liikumine, on võimalik saavutada ka teisaldatavate tarade abil.

| b) | intressitoetused: kehtestatud menetlused ei taga piisavat auditijälge, mille tõttu ei ole võimalik tõendada ELi toetuste lõplikele abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud makseid (Prantsusmaa); lisaks ei võetud liikmesriikide kontrollide tulemusel leitud eeskirjade rikkumisi arvesse komisjonile laekuvate maksetaotluste arvutamisel, mille tõttu deklareeriti põhjendamatuid kulutusi, mis kirjendati ELi raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

b)

intressitoetused: kehtestatud menetlused ei taga piisavat auditijälge, mille tõttu ei ole võimalik tõendada ELi toetuste lõplikele abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud makseid (Prantsusmaa); lisaks ei võetud liikmesriikide kontrollide tulemusel leitud eeskirjade rikkumisi arvesse komisjonile laekuvate maksetaotluste arvutamisel, mille tõttu deklareeriti põhjendamatuid kulutusi, mis kirjendati ELi raamatupidamisarvestusse.

| b) | Komisjon on teadlik kontrollikoja osutatud küsimusest ning tunnistab, et intressitoetuste kavade usaldusväärne finantsjuhtimine ja piisava kontrolljälje olemasolu on väga tähtsad. Komisjon arutab seda küsimust veel koos Prantsusmaa ametiasutustega vajaduse korral ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on teadlik kontrollikoja osutatud küsimusest ning tunnistab, et intressitoetuste kavade usaldusväärne finantsjuhtimine ja piisava kontrolljälje olemasolu on väga tähtsad. Komisjon arutab seda küsimust veel koos Prantsusmaa ametiasutustega vajaduse korral ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

| 5.16. | Keskkonna, kalanduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul leiti auditeeritud maksetes järgmisi vigu: |
| --- | --- |

5.16.

Keskkonna, kalanduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul leiti auditeeritud maksetes järgmisi vigu:

| 5.16. | |
| --- | --- |

5.16.

| a) | vahendi LIFE kaudu rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulutusi; |
| --- | --- |

a)

vahendi LIFE kaudu rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulutusi;

| a) | Kõnealuseid abikõlbmatuid kulusid saab avastada ainult lõppmakse tegemisel või järelauditi käigus. |
| --- | --- |

a)

Kõnealuseid abikõlbmatuid kulusid saab avastada ainult lõppmakse tegemisel või järelauditi käigus.

| b) | esitati ebapiisavaid dokumente, näitamaks tellitud tööde toimumist tegelikkuses (Hispaania); |
| --- | --- |

b)

esitati ebapiisavaid dokumente, näitamaks tellitud tööde toimumist tegelikkuses (Hispaania);

| b) | Kõnealuseid vigu saab tuvastada vaid järelauditi käigus. |
| --- | --- |

b)

Kõnealuseid vigu saab tuvastada vaid järelauditi käigus.

| c) | haiguste likvideerimise programmi makse tehti ilma piisavate tõendavate dokumentideta; lisaks ei järgitud abikõlblike kulude piirmäärasid testi kohta ega suudetud läbi viia soovitatud tehnilisi kontrolle (Saksamaa). |
| --- | --- |

c)

haiguste likvideerimise programmi makse tehti ilma piisavate tõendavate dokumentideta; lisaks ei järgitud abikõlblike kulude piirmäärasid testi kohta ega suudetud läbi viia soovitatud tehnilisi kontrolle (Saksamaa).

| c) | Hiljuti võeti vastu komisjoni otsus, (15) millega karmistatakse finantsaruandluse nõudeid (16). Komisjon leiab, et osutatud piirmäär vastab näitajale, mida liikmesriigid kohaldavad ELISA (17) testide tegemisel. Komisjon ei nõustu kontrollikoja tõlgendusega, et seda peaks kohaldama iga üksiku testi suhtes. Kuigi asjaomasel liikmesriigil oli kõnealuse programmi puhul õigus 50 % rahastamisele, oli tegelik toetussumma komisjoni otsusega arvestuslikust nõudest palju väiksem. Soovitatud kontroll (testimiskulude kahekordse hüvitamise vältimiseks tauditõrjeprogrammi ja hädaabiprogrammi alusel) teostati ning see näitas kohe, et sellised kulud olid hädaabiprogrammi alusel abikõlbmatud. Sellest tulenevalt ei olnud põhjalikumad kontrollid vajalikud. |
| --- | --- |

c)

Hiljuti võeti vastu komisjoni otsus, (15) millega karmistatakse finantsaruandluse nõudeid (16). Komisjon leiab, et osutatud piirmäär vastab näitajale, mida liikmesriigid kohaldavad ELISA (17) testide tegemisel. Komisjon ei nõustu kontrollikoja tõlgendusega, et seda peaks kohaldama iga üksiku testi suhtes. Kuigi asjaomasel liikmesriigil oli kõnealuse programmi puhul õigus 50 % rahastamisele, oli tegelik toetussumma komisjoni otsusega arvestuslikust nõudest palju väiksem. Soovitatud kontroll (testimiskulude kahekordse hüvitamise vältimiseks tauditõrjeprogrammi ja hädaabiprogrammi alusel) teostati ning see näitas kohe, et sellised kulud olid hädaabiprogrammi alusel abikõlbmatud. Sellest tulenevalt ei olnud põhjalikumad kontrollid vajalikud.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Põllumajanduse ja maaelu arendamise poliitikavaldkond

| 5.17. | Põllumajanduse ja maaelu arendamise kulutuste haldamine toimub koostöös liikmesriikidega ja järgmiste peamiste kontrollisüsteemidega: |
| --- | --- |

5.17.

Põllumajanduse ja maaelu arendamise kulutuste haldamine toimub koostöös liikmesriikidega ja järgmiste peamiste kontrollisüsteemidega:

| a) | taotluste ja maksete kontrollid ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis (IACS) (18); |
| --- | --- |

a)

taotluste ja maksete kontrollid ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis (IACS) (18);

| b) | sektoripõhised kontrollid, nt maaelu arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

sektoripõhised kontrollid, nt maaelu arendamise valdkonnas;

| c) | ELi doteeritud ekspordikava raames eksporditavate põllumajandustoodete füüsilised kontrollid (19); |
| --- | --- |

c)

ELi doteeritud ekspordikava raames eksporditavate põllumajandustoodete füüsilised kontrollid (19);

| d) | äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (20); |
| --- | --- |

d)

äridokumentide maksejärgne kontroll põllumajandussaadustega kauplejate ja nende saaduste töötlejate juures (20);

| e) | raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, mis viiakse komisjoni vastutusel läbi ex-post (vt punkt 5.39). |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus, mis viiakse komisjoni vastutusel läbi ex-post (vt punkt 5.39).

| 5.17. | Vt vastust punktile 5.2. |
| --- | --- |

5.17.

Vt vastust punktile 5.2.

| 5.18. | IACS hõlmab kahte põhilist liikmesriikide tasandil auditeeritavat kava – SPS ja otsesed toodanguga seotud toetused. Igal kaval on teatavad eriomased elemendid ja ülejäänud osad on neil ühised. Liikmesriigid vastutavad ka erisätete rakendamise eest valdkondades nagu nt maaelu arendamine (millest osa elemente hallatakse ka IACSi kaudu), eksporditoetused ja maksete järelkontrollid. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste eest vastutab komisjon, et tagada summade lõplik kandmine ELi raamatupidamisarvestusse. Kontrollikoja hinnang igale nimetatud kontrollisüsteemile on esitatud punktides 5.19–5.49. |
| --- | --- |

5.18.

IACS hõlmab kahte põhilist liikmesriikide tasandil auditeeritavat kava – SPS ja otsesed toodanguga seotud toetused. Igal kaval on teatavad eriomased elemendid ja ülejäänud osad on neil ühised. Liikmesriigid vastutavad ka erisätete rakendamise eest valdkondades nagu nt maaelu arendamine (millest osa elemente hallatakse ka IACSi kaudu), eksporditoetused ja maksete järelkontrollid. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste eest vastutab komisjon, et tagada summade lõplik kandmine ELi raamatupidamisarvestusse. Kontrollikoja hinnang igale nimetatud kontrollisüsteemile on esitatud punktides 5.19–5.49.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS)

| 5.19. | Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest toodanguga seotud toetuste puhul ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki/ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste kohapealsete kontrollide miinimummäär 5 %. |
| --- | --- |

5.19.

Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest toodanguga seotud toetuste puhul ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki/ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste kohapealsete kontrollide miinimummäär 5 %.

| 5.20. | IACS on tõhus eeskirjade vastaselt tehtud kulutuste ohu vähendamise süsteem, milles kasutatakse täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja süsteemi rakendatakse nõuetekohaselt. Seega on IACS peamine haldus- ja kontrollivahend järgneva puhul: |
| --- | --- |

5.20.

IACS on tõhus eeskirjade vastaselt tehtud kulutuste ohu vähendamise süsteem, milles kasutatakse täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja süsteemi rakendatakse nõuetekohaselt. Seega on IACS peamine haldus- ja kontrollivahend järgneva puhul:

| — | ühtne otsemaksete kava (SPS) (vt punktid 5.21–5.26), |
| --- | --- |

—

ühtne otsemaksete kava (SPS) (vt punktid 5.21–5.26),

| — | otsesed toodanguga seotud toetused (vt punktid 5.27 ja 5.28), |
| --- | --- |

—

otsesed toodanguga seotud toetused (vt punktid 5.27 ja 5.28),

| — | ühised elemendid (vt punktid 5.29 ja 5.30). |
| --- | --- |

—

ühised elemendid (vt punktid 5.29 ja 5.30).

Uute toetuskavade SPSi lisamise tulemusel katab IACS nüüdseks peaaegu 85 % EAGFist. IACSi laiendamisega soovitakse parandada suure riskiga valdkondade finantsjuhtimist. EAFRD ja eriti põllumajanduse keskkonna ja vähem soodsate piirkondade puhul hõlmatakse teatavad aluseks olevad elemendid nagu pindala ja loomade arv IACSiga ja ülejäänud spetsiaalselt kavandatud kontrollidega.

Ühtne otsemaksete kava (SPS)

| 5.21. | Riiklikes ametiasutustes on toetusõiguste korrektne arvutamine ja määramine eeltingimuseks ühtse otsemaksete kava toetuste õigesti maksmisele individuaalsetele abisaajatele esimesel ja kõikidel järgnevatel aastatel. Liikmesriikidelt nõutakse samuti üldiste riiklike piirmäärade järgimist. Kontrollikoda leidis taas kord, (21) et mitmed liikmesriigid ei ole suutnud õigesti rakendada süsteemi teatud põhielemente, mis on seotud IACSi ühildatavate toetusõiguste kehtestamise ja haldamisega. Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et toetusõiguste arvutamise süsteemid olid ainult osaliselt mõjusad ja nende abil ei ole veel võimalik saada piisavat kindlust eraldatud toetusõigustel põhinevate iga-aastaste SPSi toetuste korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.21.

Riiklikes ametiasutustes on toetusõiguste korrektne arvutamine ja määramine eeltingimuseks ühtse otsemaksete kava toetuste õigesti maksmisele individuaalsetele abisaajatele esimesel ja kõikidel järgnevatel aastatel. Liikmesriikidelt nõutakse samuti üldiste riiklike piirmäärade järgimist. Kontrollikoda leidis taas kord, (21) et mitmed liikmesriigid ei ole suutnud õigesti rakendada süsteemi teatud põhielemente, mis on seotud IACSi ühildatavate toetusõiguste kehtestamise ja haldamisega. Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et toetusõiguste arvutamise süsteemid olid ainult osaliselt mõjusad ja nende abil ei ole veel võimalik saada piisavat kindlust eraldatud toetusõigustel põhinevate iga-aastaste SPSi toetuste korrektsuse kohta.

| 5.21. | Komisjon jälgib toetusõiguste ebaõigest arvutamisest fondile tekkinud riski nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus. Ettevõtjate õiguspäraste ootuste tõttu ei pruugi alati olla võimalik parandada toetusõiguste eraldamisel tehtud vigu. Lisaks nõuavad toetusõigustega kauplemine ja täiendavad reformid õiguskindlust eraldatud toetusõiguste suhtes. Seepärast käsitletakse nimetatud küsimust ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” raames. |
| --- | --- |

5.21.

Komisjon jälgib toetusõiguste ebaõigest arvutamisest fondile tekkinud riski nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus. Ettevõtjate õiguspäraste ootuste tõttu ei pruugi alati olla võimalik parandada toetusõiguste eraldamisel tehtud vigu. Lisaks nõuavad toetusõigustega kauplemine ja täiendavad reformid õiguskindlust eraldatud toetusõiguste suhtes. Seepärast käsitletakse nimetatud küsimust ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” raames.

| 5.22. | Toetusõiguste arvutamises leiti järgmised olulised puudused, mille rahalist mõju on raske hinnata: |
| --- | --- |

5.22.

Toetusõiguste arvutamises leiti järgmised olulised puudused, mille rahalist mõju on raske hinnata:

| 5.22. | |
| --- | --- |

5.22.

| a) | Ühendkuningriigis (Inglismaa) auditeeritud neli toetusõigust olid valesti arvutatud põhiliselt seetõttu, et ei suudetud arvesse võtta maatükkide muudatusi; kuigi nimetatud vead ei mõjutanud oluliselt 2007. aasta toetusi, sest Inglismaa kasutab „dünaamilist” mudelit, (22) põhjustavad need esialgsed toetusõigused järgmistel aastatel olulisi enam-/vähemmakseid, kui neid ei korrigeerita; |
| --- | --- |

a)

Ühendkuningriigis (Inglismaa) auditeeritud neli toetusõigust olid valesti arvutatud põhiliselt seetõttu, et ei suudetud arvesse võtta maatükkide muudatusi; kuigi nimetatud vead ei mõjutanud oluliselt 2007. aasta toetusi, sest Inglismaa kasutab „dünaamilist” mudelit, (22) põhjustavad need esialgsed toetusõigused järgmistel aastatel olulisi enam-/vähemmakseid, kui neid ei korrigeerita;

| a) | Probleem oli komisjonile teada juba tema enda kontrollkäikude alusel ning selle suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, mida alustati 2006. aastal.
  Ühendkuningriigi ametiasutuste heastavad meetmed kontrollikoja märgitud tagajärgede vähendamiseks või vältimiseks moodustavad osa nimetatud menetlusest. |
| --- | --- |

a)

Probleem oli komisjonile teada juba tema enda kontrollkäikude alusel ning selle suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, mida alustati 2006. aastal.

Ühendkuningriigi ametiasutuste heastavad meetmed kontrollikoja märgitud tagajärgede vähendamiseks või vältimiseks moodustavad osa nimetatud menetlusest.

| b) | Holland eraldas algselt riiklikust piirmäärast (4,9 miljonit eurot) rohkem toetusõigusi ja tegi selle põhjal üksikmakseid. Kuigi maksete kogusumma oli riiklikust piirmäärast väiksem, tehti üksikute põllumajandustootjate puhul enammakseid. Kontrollikoja külastuse ajal 2008. aasta jaanuaris ei oldud ametlikku sissenõudmismenetlust alustatud; |
| --- | --- |

b)

Holland eraldas algselt riiklikust piirmäärast (4,9 miljonit eurot) rohkem toetusõigusi ja tegi selle põhjal üksikmakseid. Kuigi maksete kogusumma oli riiklikust piirmäärast väiksem, tehti üksikute põllumajandustootjate puhul enammakseid. Kontrollikoja külastuse ajal 2008. aasta jaanuaris ei oldud ametlikku sissenõudmismenetlust alustatud;

| b) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt oli põllumajandustootjatele tehtud maksete kogusumma 294 miljonit eurot, mis seega ei ületa riiklikku piirmäära, milleks on 312 miljonit eurot. Madalmaade ametiasutused on kohustunud alusetult enam makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma. |
| --- | --- |

b)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt oli põllumajandustootjatele tehtud maksete kogusumma 294 miljonit eurot, mis seega ei ületa riiklikku piirmäära, milleks on 312 miljonit eurot. Madalmaade ametiasutused on kohustunud alusetult enam makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma.

| c) | Põllumajandustootjate võrdlussummade arvutamisel kaasasid Hollandi ja Kreeka ametiasutused arvutusse ka veised, mis ei olnud abikõlblikud toetuse saamiseks hindamisperioodil; lisaks eraldasid Kreeka ametiasutused toetussummasid põllukultuure viljelevatele põllumajandustootjatele, võtmata arvesse hindamisperioodi jooksul tehtud vähendamisi; |
| --- | --- |

c)

Põllumajandustootjate võrdlussummade arvutamisel kaasasid Hollandi ja Kreeka ametiasutused arvutusse ka veised, mis ei olnud abikõlblikud toetuse saamiseks hindamisperioodil; lisaks eraldasid Kreeka ametiasutused toetussummasid põllukultuure viljelevatele põllumajandustootjatele, võtmata arvesse hindamisperioodi jooksul tehtud vähendamisi;

| c) | Kreeka ja Madalmaade ühtse otsemaksete kava suhtes alustati nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust vastavalt 2007. aasta aprillis ja 2008. aasta mais. |
| --- | --- |

c)

Kreeka ja Madalmaade ühtse otsemaksete kava suhtes alustati nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust vastavalt 2007. aasta aprillis ja 2008. aasta mais.

| d) | Toetusõiguste arvu arvutamisel eirasid Kreeka ja Hispaania ametiasutused süstemaatiliselt söödamaa nõudeid, mis olid kehtestatud põllumajandustootjatele, kes said hindamisperioodi jooksul kasu ainult toetusest, mille puhul ei nõutud maa olemasolu, ning eraldasid neile erilised toetusõigused
   (23)
  pindalal põhinevate toetusõiguste
   (24) asemel, mille tõttu olid toetused hektari kohta palju suuremad ja sellele järgnes GAEC raames nõutav pindalade vähendamine; |
| --- | --- |

d)

Toetusõiguste arvu arvutamisel eirasid Kreeka ja Hispaania ametiasutused süstemaatiliselt söödamaa nõudeid, mis olid kehtestatud põllumajandustootjatele, kes said hindamisperioodi jooksul kasu ainult toetusest, mille puhul ei nõutud maa olemasolu, ning eraldasid neile erilised toetusõigused
   (23)
  pindalal põhinevate toetusõiguste
   (24) asemel, mille tõttu olid toetused hektari kohta palju suuremad ja sellele järgnes GAEC raames nõutav pindalade vähendamine;

| d) | Kontrollikoja järeldused selles küsimuses olid komisjonile teada tema enda kontrollkäikude alusel ning nende suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, mida alustati Kreeka puhul 2007. aasta aprillis ja Hispaania puhul 2007. aasta juulis. |
| --- | --- |

d)

Kontrollikoja järeldused selles küsimuses olid komisjonile teada tema enda kontrollkäikude alusel ning nende suhtes kohaldatakse juba nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, mida alustati Kreeka puhul 2007. aasta aprillis ja Hispaania puhul 2007. aasta juulis.

| e) | toetusõiguste põhjendamatu tühistamine, millega jäetakse potentsiaalsed abisaajad toetusest ilma (Kreeka). |
| --- | --- |

e)

toetusõiguste põhjendamatu tühistamine, millega jäetakse potentsiaalsed abisaajad toetusest ilma (Kreeka).

| e) | Kõnealuse probleemiga tegeldakse juba 2007. aasta aprillis alustatud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

e)

Kõnealuse probleemiga tegeldakse juba 2007. aasta aprillis alustatud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

| 5.23. | Liikmesriikidel on kohustus luua riigi reserv, (25) millest määratakse toetusõigusi uutele, eriolukorras ja ümberkorraldustest või arenguprogrammidest mõjutatud põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

5.23.

Liikmesriikidel on kohustus luua riigi reserv, (25) millest määratakse toetusõigusi uutele, eriolukorras ja ümberkorraldustest või arenguprogrammidest mõjutatud põllumajandustootjatele.

| 5.24. | Auditiga leiti riigi reservi kasutamises mitmeid puudusi: |
| --- | --- |

5.24.

Auditiga leiti riigi reservi kasutamises mitmeid puudusi:

| 5.24. | |
| --- | --- |

5.24.

| a) | mitmed riigi reservi väärkasutuse juhtumid (Prantsusmaa): kaks abikõlbmatut programmi (kokku 42,4 miljonit eurot), ei järgitud ettenähtud tähtaegu nelja muu programmi puhul, kiideti heaks lühiajaliselt renditavatel seadmetel põhinevad investeeringud, ei suudetud süstemaatiliselt rakendada kohustuslikke sätteid uutele põllumajandustootjatele, kes alustasid põllumajandustootmist hindamisperioodi jooksul, mille tõttu eraldati 20,8 miljonit eurot rohkem; |
| --- | --- |

a)

mitmed riigi reservi väärkasutuse juhtumid (Prantsusmaa): kaks abikõlbmatut programmi (kokku 42,4 miljonit eurot), ei järgitud ettenähtud tähtaegu nelja muu programmi puhul, kiideti heaks lühiajaliselt renditavatel seadmetel põhinevad investeeringud, ei suudetud süstemaatiliselt rakendada kohustuslikke sätteid uutele põllumajandustootjatele, kes alustasid põllumajandustootmist hindamisperioodi jooksul, mille tõttu eraldati 20,8 miljonit eurot rohkem;

| a) | Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2008. aasta aprilli kirjaga juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2008. aasta aprilli kirjaga juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes.

| b) | eeskirjade vastaselt eraldatud toetusõigused uute oliivipuude jaoks, mis istutati pärast kehtestatud tähtaega ning mis ei olnud hõlmatud konkreetse programmiga (Itaalia). |
| --- | --- |

b)

eeskirjade vastaselt eraldatud toetusõigused uute oliivipuude jaoks, mis istutati pärast kehtestatud tähtaega ning mis ei olnud hõlmatud konkreetse programmiga (Itaalia).

| b) | Komisjon jälgib olukorda nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

b)

Komisjon jälgib olukorda nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| 5.25. | Oliivipuude toetusõiguste eraldamisel kiitsid Itaalia ametiasutused heaks 153 000 erakorralist juhtumit üksnes piirkonna või provintsi põhjal, kus vastav territoorium oli kahjustatud. Olemasolev teave ei võimalda hinnata eeskirjade vastaselt tehtud maksete koguväärtust. |
| --- | --- |

5.25.

Oliivipuude toetusõiguste eraldamisel kiitsid Itaalia ametiasutused heaks 153 000 erakorralist juhtumit üksnes piirkonna või provintsi põhjal, kus vastav territoorium oli kahjustatud. Olemasolev teave ei võimalda hinnata eeskirjade vastaselt tehtud maksete koguväärtust.

| 5.25. | Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2006. aasta augusti kirjaga juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes. |
| --- | --- |

5.25.

Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2006. aasta augusti kirjaga juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes.

| 5.26. | Seoses SPSi toetusõiguste haldamise ja järelevalvega leiti järgmised puudused: |
| --- | --- |

5.26.

Seoses SPSi toetusõiguste haldamise ja järelevalvega leiti järgmised puudused:

| 5.26. | |
| --- | --- |

5.26.

| a) | hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste ebaõige rakendamine (Holland, Portugal ja Ühendkuningriik (Inglismaa); |
| --- | --- |

a)

hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste ebaõige rakendamine (Holland, Portugal ja Ühendkuningriik (Inglismaa);

| a) | Portugali suhtes kohaldatud karistused olid liiga ranged: see ei kujuta endast riski fondile. |
| --- | --- |

a)

Portugali suhtes kohaldatud karistused olid liiga ranged: see ei kujuta endast riski fondile.

| b) | Ühendkuningriigis (Inglismaa) võivad ühte ja sama maatükki erinevate pindalaga seotud ELi toetuskavade raames taotleda kaks „põllumajandustootjat”. ELi otsest abi saavate „uute abisaajate” juures läbiviidud 12st kohapealsest külastusest 7 puhul rõhutas kontrollikoda oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (26) et SPSi raames deklareeritud pindala ei olnud tervikuna või osaliselt abikõlblik, kuna maatükk ei olnud heas põllumajanduslikus korras, peamine kasutus ei olnud põllumajanduslik või abisaaja ei olnud abikõlblik, kuna ta ei kasutanud maatükki põllumajandusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigis (Inglismaa) võivad ühte ja sama maatükki erinevate pindalaga seotud ELi toetuskavade raames taotleda kaks „põllumajandustootjat”. ELi otsest abi saavate „uute abisaajate” juures läbiviidud 12st kohapealsest külastusest 7 puhul rõhutas kontrollikoda oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (26) et SPSi raames deklareeritud pindala ei olnud tervikuna või osaliselt abikõlblik, kuna maatükk ei olnud heas põllumajanduslikus korras, peamine kasutus ei olnud põllumajanduslik või abisaaja ei olnud abikõlblik, kuna ta ei kasutanud maatükki põllumajandusega tegelemiseks;

| b) | Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2007. aasta juuli ja 2008. aasta aprilli kirjadega juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes.
  „Uute abisaajate” küsimuses on komisjon pärast kontrollikoja 2006. aasta aruannet algatanud konkreetsed uurimised nende liikmesriikide suhtes, kes on valinud piirkondlikud mudelid ja keda võib seepärast mõjutada kontrollikoja tõstatatud küsimus. Nimetatud auditid veel kestavad ning fondi riskid kaetakse finantskorrektsioonidega. Lisaks sellele käsitletakse teatavate abisaajate ilmajätmist otsetoetustest ka „tervisekontrolli” käsitlevates komisjoni ettepanekutes. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on oma audititulemuste põhjal 2007. aasta juuli ja 2008. aasta aprilli kirjadega juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes.

„Uute abisaajate” küsimuses on komisjon pärast kontrollikoja 2006. aasta aruannet algatanud konkreetsed uurimised nende liikmesriikide suhtes, kes on valinud piirkondlikud mudelid ja keda võib seepärast mõjutada kontrollikoja tõstatatud küsimus. Nimetatud auditid veel kestavad ning fondi riskid kaetakse finantskorrektsioonidega. Lisaks sellele käsitletakse teatavate abisaajate ilmajätmist otsetoetustest ka „tervisekontrolli” käsitlevates komisjoni ettepanekutes.

| c) | Portugal on eraldanud toetusõigusi ja maksnud SPSi toetust põllumajandustootjatele, kes deklareerisid pindalasid „baldio” maal. See maa on tavaliselt väga kehva karjamaaga riigimaa, mis on enamjaolt kaetud põõsaste ja puudega. Puude arv sellisel maatükil ei ole piiratud ja põllumajandustootjatelt ei nõuta selle heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus seisundis hoidmist. 2007. aastal maksis Portugal „baldio” maa eest 3,5 miljonit eurot. Itaalias leiti, et SPS maksete puhul olid pikaajaliste kultuurkarjamaadena heakskiidetud pindalad suuremad kui abikõlblik osa, mis oli tegelikult kaetud heintaimede või kõrreliste söödataimedega. |
| --- | --- |

c)

Portugal on eraldanud toetusõigusi ja maksnud SPSi toetust põllumajandustootjatele, kes deklareerisid pindalasid „baldio” maal. See maa on tavaliselt väga kehva karjamaaga riigimaa, mis on enamjaolt kaetud põõsaste ja puudega. Puude arv sellisel maatükil ei ole piiratud ja põllumajandustootjatelt ei nõuta selle heas põllumajanduslikus ja keskkondlikus seisundis hoidmist. 2007. aastal maksis Portugal „baldio” maa eest 3,5 miljonit eurot. Itaalias leiti, et SPS maksete puhul olid pikaajaliste kultuurkarjamaadena heakskiidetud pindalad suuremad kui abikõlblik osa, mis oli tegelikult kaetud heintaimede või kõrreliste söödataimedega.

| c) | Portugali puhul jälgib komisjon seda küsimust nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. Itaalia puhul alustas komisjon oma audititulemuste põhjal juba vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes. |
| --- | --- |

c)

Portugali puhul jälgib komisjon seda küsimust nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. Itaalia puhul alustas komisjon oma audititulemuste põhjal juba vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust samade järelduste suhtes.

| d) | Maksed tehti 275 põllumajandustootjale Prantsusmaal ja 33 põllumajandustootjale Hispaanias (Andaluusia), kellel ei olnud toetusõigusi; sissenõudmismenetlust ei ole käivitatud; |
| --- | --- |

d)

Maksed tehti 275 põllumajandustootjale Prantsusmaal ja 33 põllumajandustootjale Hispaanias (Andaluusia), kellel ei olnud toetusõigusi; sissenõudmismenetlust ei ole käivitatud;

| d) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt tulenevad kontrollikoja leitud erinevused Prantsusmaa puhul erinevustest kontrollikoja võrreldud kahe dokumendi väljavõtete parameetrites ning makseid ei ole tehtud põllumajandustootjatele, kellel pole toetusõigust. Hispaania puhul ei ole toetusõiguseta põllumajandustootjatele tehtud ühtegi makset. Peaaegu kõikidel juhtudel olid kõnealused põllumajandustootjad esitanud eelnevalt taotluse vigade parandamiseks, mis oli makse tegemise kuupäeval ikka veel menetluses. Toetusõiguse äravõtmise korral palus makseasutus teha tagasimakse. |
| --- | --- |

d)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt tulenevad kontrollikoja leitud erinevused Prantsusmaa puhul erinevustest kontrollikoja võrreldud kahe dokumendi väljavõtete parameetrites ning makseid ei ole tehtud põllumajandustootjatele, kellel pole toetusõigust. Hispaania puhul ei ole toetusõiguseta põllumajandustootjatele tehtud ühtegi makset. Peaaegu kõikidel juhtudel olid kõnealused põllumajandustootjad esitanud eelnevalt taotluse vigade parandamiseks, mis oli makse tegemise kuupäeval ikka veel menetluses. Toetusõiguse äravõtmise korral palus makseasutus teha tagasimakse.

Otsesed toodanguga seotud toetused

| 5.27. | IACSi raames hallatavate otseste toodanguga seotud toetuste maksed kokku olid ligikaudu 5 500 miljonit eurot 2007. aastal. Loomadepõhiste kavade puhul toimisid süsteemid üldiselt rahuldavalt, kajastades sel eesmärgil IACSi usaldusväärsust. Kontrollikoda leidis siiski mitmeid süsteemide puudusi pindalatoetuste haldus- ja kohapealsetes kontrollides (vt
  lisa 5.1.1
  ): |
| --- | --- |

5.27.

IACSi raames hallatavate otseste toodanguga seotud toetuste maksed kokku olid ligikaudu 5 500 miljonit eurot 2007. aastal. Loomadepõhiste kavade puhul toimisid süsteemid üldiselt rahuldavalt, kajastades sel eesmärgil IACSi usaldusväärsust. Kontrollikoda leidis siiski mitmeid süsteemide puudusi pindalatoetuste haldus- ja kohapealsetes kontrollides (vt
  lisa 5.1.1
  ):

| 5.27. | Tabeli 5 puhul ei nõustu komisjon kontrollikoja hinnanguga Itaalia süsteemidele. |
| --- | --- |

5.27.

Tabeli 5 puhul ei nõustu komisjon kontrollikoja hinnanguga Itaalia süsteemidele.

Nagu kontrollikoda on tunnistanud, määratleti enamik süsteemides esinevaid puudusi ka komisjoni teostatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus ning võetud on asjakohaseid järelmeetmeid.

| a) | halduskontrollide puudused põhjustasid järgnevaid vigu: taotlemisandmete vale sisestus (Kreeka), mitmete kokkusobimatute toetuskavade raames maksete tegemine samale maatükile (Itaalia) ning suutmatus korrektselt karistusi ja sanktsioone määrata, mille tagajärjeks oli enammaksete tegemine (Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugal); |
| --- | --- |

a)

halduskontrollide puudused põhjustasid järgnevaid vigu: taotlemisandmete vale sisestus (Kreeka), mitmete kokkusobimatute toetuskavade raames maksete tegemine samale maatükile (Itaalia) ning suutmatus korrektselt karistusi ja sanktsioone määrata, mille tagajärjeks oli enammaksete tegemine (Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugal);

| a) | Komisjon on oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust sanktsioonide ebaõige kohaldamise suhtes Itaalias, Hispaanias ja Portugalis. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust sanktsioonide ebaõige kohaldamise suhtes Itaalias, Hispaanias ja Portugalis.

| b) | puudusid dokumendid põhjuste kohta, miks valiti teatavad riskianalüüsi kriteeriumid ja põllumajandustootjate juures läbiviidud kohapealsete kontrollide 5 %-lise valimi puhul ei teinud makseasutused riskiparameetrite aastast ümberhindamist (Portugal, Hispaania). |
| --- | --- |

b)

puudusid dokumendid põhjuste kohta, miks valiti teatavad riskianalüüsi kriteeriumid ja põllumajandustootjate juures läbiviidud kohapealsete kontrollide 5 %-lise valimi puhul ei teinud makseasutused riskiparameetrite aastast ümberhindamist (Portugal, Hispaania).

| b) | Iga-aastase hindamise vajadus on sätestatud määruses (EÜ) nr 796/2004. Oma auditite käigus jälgib komisjon riskianalüüsi paranemist nii aastate lõikes kui ka selle mõjusust asjaomasel aastal. Kui leitakse, et riskianalüüs ei toimi endiselt nõuetekohaselt, kujutades riski fondile, palutakse liikmesriigil võtta parandusmeetmeid ning kohaldatakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust.
  Lisaks sellele lihtsustas komisjon määrust ning riskitegurid ei ole alates 2008. aastast enam määratletud komisjoni määruses. |
| --- | --- |

b)

Iga-aastase hindamise vajadus on sätestatud määruses (EÜ) nr 796/2004. Oma auditite käigus jälgib komisjon riskianalüüsi paranemist nii aastate lõikes kui ka selle mõjusust asjaomasel aastal. Kui leitakse, et riskianalüüs ei toimi endiselt nõuetekohaselt, kujutades riski fondile, palutakse liikmesriigil võtta parandusmeetmeid ning kohaldatakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust.

Lisaks sellele lihtsustas komisjon määrust ning riskitegurid ei ole alates 2008. aastast enam määratletud komisjoni määruses.

| 5.28. | Kontrollikoja tehtud korduskontrollide tulemusel leiti mitmeid eripuudusi kohapealsete kontrollide kvaliteedis ja täheldati abikõlbmatuid pindalasid või maatükke, mille riiklikud kontrollijad oleksid pidanud välistama. (Kreeka, Itaalia, Hispaania, Portugal). Itaalias sai üks põllumajandustootja toetust pistaatsiapähklipuudega maatükile. Kuigi Itaalia ametiasutused olid 2005. aastal maatükki kohapealse auditiga kontrollinud, leiti kontrollikoja auditi käigus, et maatükil on kaua aega olnud üldine metsamaa ja seega ei ole abikõlblik toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

5.28.

Kontrollikoja tehtud korduskontrollide tulemusel leiti mitmeid eripuudusi kohapealsete kontrollide kvaliteedis ja täheldati abikõlbmatuid pindalasid või maatükke, mille riiklikud kontrollijad oleksid pidanud välistama. (Kreeka, Itaalia, Hispaania, Portugal). Itaalias sai üks põllumajandustootja toetust pistaatsiapähklipuudega maatükile. Kuigi Itaalia ametiasutused olid 2005. aastal maatükki kohapealse auditiga kontrollinud, leiti kontrollikoja auditi käigus, et maatükil on kaua aega olnud üldine metsamaa ja seega ei ole abikõlblik toetuse saamiseks.

| 5.28. | Komisjon auditeerib liikmesriikide kontrollisüsteeme ning fondi ohustavate puudustega tegeldakse edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Nii toimitakse kontrollikoja osutatud liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

5.28.

Komisjon auditeerib liikmesriikide kontrollisüsteeme ning fondi ohustavate puudustega tegeldakse edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Nii toimitakse kontrollikoja osutatud liikmesriikide puhul.

IACSi järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 5.29. | Nagu märgiti punktis 5.19, on IACSi alla koondatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusus süsteemi üldise mõjususe põhielement. See kehtib kõikide IACSi alla koondatud peamiste toetuskavade puhul. Külastatud liikmesriikide süsteemi usaldusväärsuse üldhinnang (vastavalt kaks peamist SPSi kava ja otsesed toodanguga seotud toetused) on toodud
  lisas 5.1.2
  ja
  lisas 5.1.1
  . |
| --- | --- |

5.29.

Nagu märgiti punktis 5.19, on IACSi alla koondatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusus süsteemi üldise mõjususe põhielement. See kehtib kõikide IACSi alla koondatud peamiste toetuskavade puhul. Külastatud liikmesriikide süsteemi usaldusväärsuse üldhinnang (vastavalt kaks peamist SPSi kava ja otsesed toodanguga seotud toetused) on toodud
  lisas 5.1.2
  ja
  lisas 5.1.1
  .

| 5.29. | Komisjon ei nõustu tabelis 5 osutatud üldise hinnanguga IACSi tõhususe kohta Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi puhul. |
| --- | --- |

5.29.

Komisjon ei nõustu tabelis 5 osutatud üldise hinnanguga IACSi tõhususe kohta Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi puhul.

| 5.30. | Halduskontrollid, et kehtestada pindalade abikõlblikkus: halduskontrollide mõjusus sõltub maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS (27)) sisestatud teabe kvaliteedist, arvutipõhise geograafilise teabe tehnoloogia kasutamisest maatükkide identifitseerimise süsteemi graafilise kihi ehk geoinfosüsteemi (GIS) puhul ja aero- või ruumi ortokujutiste kasutamisest: |
| --- | --- |

5.30.

Halduskontrollid, et kehtestada pindalade abikõlblikkus: halduskontrollide mõjusus sõltub maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS (27)) sisestatud teabe kvaliteedist, arvutipõhise geograafilise teabe tehnoloogia kasutamisest maatükkide identifitseerimise süsteemi graafilise kihi ehk geoinfosüsteemi (GIS) puhul ja aero- või ruumi ortokujutiste kasutamisest:

| 5.30. | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) kvaliteet on tõesti äärmiselt oluline. Komisjon teeb pidevalt koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega, et kasutada liikmesriikides maatükkide identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks parimaid tehnilisi vahendeid ja selle tulemusena optimeerida halduskontrollide mõjusust. |
| --- | --- |

5.30.

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS) kvaliteet on tõesti äärmiselt oluline. Komisjon teeb pidevalt koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega, et kasutada liikmesriikides maatükkide identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks parimaid tehnilisi vahendeid ja selle tulemusena optimeerida halduskontrollide mõjusust.

| a) | Ühendkuningriigi (Inglismaa) halduskontrollid ei anna kindlust, et ELi toetusi makstakse välja nõuetekohaselt. Ühendkuningriik (Inglismaa) ei kasuta võimalust rakendada aero- ja ruumi ortokujutisi geoinfosüsteemi toetamiseks. Inglismaa maatükkide identifitseerimise süsteem ei sisalda alati teavet abikõlbliku pindala kohta; |
| --- | --- |

a)

Ühendkuningriigi (Inglismaa) halduskontrollid ei anna kindlust, et ELi toetusi makstakse välja nõuetekohaselt. Ühendkuningriik (Inglismaa) ei kasuta võimalust rakendada aero- ja ruumi ortokujutisi geoinfosüsteemi toetamiseks. Inglismaa maatükkide identifitseerimise süsteem ei sisalda alati teavet abikõlbliku pindala kohta;

| a) | Seadus ei nõua ortokujutiste kasutamist. Teiste puuduste suhtes, millele kontrollikoda on osutanud Inglismaa maatükkide identifitseerimise süsteemis ja geoinfosüsteemis, on komisjon oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust. |
| --- | --- |

a)

Seadus ei nõua ortokujutiste kasutamist. Teiste puuduste suhtes, millele kontrollikoda on osutanud Inglismaa maatükkide identifitseerimise süsteemis ja geoinfosüsteemis, on komisjon oma audititulemuste põhjal juba alustanud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust.

| b) | Kreeka halduskontrollid on samuti puudulikud; maatükkide identifitseerimise süsteem ei ole täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses; |
| --- | --- |

b)

Kreeka halduskontrollid on samuti puudulikud; maatükkide identifitseerimise süsteem ei ole täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses;

| b) | Kreeka maatükkide identifitseerimise süsteemis esinevad vaegused on vastavusotsuste alaline teema. Komisjoni nõudmisel on Kreeka ametiasutused võtnud vastu tegevuskava, mis näeb muu hulgas ette uue maatükkide identifitseerimise süsteemi ja geoinfosüsteemi rakendamise 31. detsembriks 2008. |
| --- | --- |

b)

Kreeka maatükkide identifitseerimise süsteemis esinevad vaegused on vastavusotsuste alaline teema. Komisjoni nõudmisel on Kreeka ametiasutused võtnud vastu tegevuskava, mis näeb muu hulgas ette uue maatükkide identifitseerimise süsteemi ja geoinfosüsteemi rakendamise 31. detsembriks 2008.

| c) | Prantsusmaa ja Hollandi makseasutused ei lahuta piisavalt ortokujutistel nähtavaid abikõlbmatuid osasid maatükkide identifitseerimise süsteemi salvestatud abikõlblikest pindaladest ega ajakohasta kohapealsete kontrollide tulemusel oma maatükkide identifitseerimise süsteemi. Portugalis viiakse ajakohastamine läbi suurte viivitustega. Prantsusmaa ja Rootsi kasutavad ortofotosid, millest osa on üle viie aasta vanad; |
| --- | --- |

c)

Prantsusmaa ja Hollandi makseasutused ei lahuta piisavalt ortokujutistel nähtavaid abikõlbmatuid osasid maatükkide identifitseerimise süsteemi salvestatud abikõlblikest pindaladest ega ajakohasta kohapealsete kontrollide tulemusel oma maatükkide identifitseerimise süsteemi. Portugalis viiakse ajakohastamine läbi suurte viivitustega. Prantsusmaa ja Rootsi kasutavad ortofotosid, millest osa on üle viie aasta vanad;

| c) | Kontrollikoja osutatud järeldusteni on jõutud ka komisjoni auditites. Liikmesriikidel palutakse võtta parandusmeetmeid ning alustatakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, et tegelda nende puuduste tõttu tekkivate finantsriskidega. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoja osutatud järeldusteni on jõutud ka komisjoni auditites. Liikmesriikidel palutakse võtta parandusmeetmeid ning alustatakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust, et tegelda nende puuduste tõttu tekkivate finantsriskidega.

| d) | Prantsusmaal, Portugalis ja Rootsis ei kontrollitud usaldusväärselt maa tootmisest kõrvale jätmise toetusõiguste aktiveerimiseks (28) deklareeritud maatükkide abikõlblikkust. |
| --- | --- |

d)

Prantsusmaal, Portugalis ja Rootsis ei kontrollitud usaldusväärselt maa tootmisest kõrvale jätmise toetusõiguste aktiveerimiseks (28) deklareeritud maatükkide abikõlblikkust.

| d) | Komisjon jälgib olukorda piisavalt tähelepanelikult nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames pärast seda, kui kontrollikoda on edastanud komisjonile kogu asjakohase teabe. |
| --- | --- |

d)

Komisjon jälgib olukorda piisavalt tähelepanelikult nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames pärast seda, kui kontrollikoda on edastanud komisjonile kogu asjakohase teabe.

Liikmesriikide kontrollid IACSi raames ja kontrollide tulemused

| 5.31. | Komisjonile makseasutuste poolt esitatavate IACS kontrollide tulemustega hinnatakse põllumajandustootjate poolt esitatud taotluste seaduslikkust ja korrektsust ning akrediteerimisasutused vaatasid nimetatud taotlused läbi ja kiitsid need heaks esimest korda aastal 2007. Akrediteerimisasutuste tegevus ei ulatu siiski IACS statistika tõendamise ja kinnitamise puhul lõplike abisaajateni. Komisjon ei ole ka tõendanud nimetatud statistika usaldusväärsust. Lisaks näitas kontrollikoja tehtud 28 akrediteerimisasutuse tegevuse analüüs nimetatud kontrollimiste eesmärgil, et kahe akrediteerimisasutuse hinnang oli negatiivne ja üks asutus ei suutnud olukorda hinnata. Kontrollikoda leidis veel, et komisjoni vastava suunisega ette nähtud vastavusse viimist ei tehtud üldse või ei tehtud seda ettenähtud viisil või ei võimaldanud saadud teave tegevuse piisavuse kohta järeldust teha. |
| --- | --- |

5.31.

Komisjonile makseasutuste poolt esitatavate IACS kontrollide tulemustega hinnatakse põllumajandustootjate poolt esitatud taotluste seaduslikkust ja korrektsust ning akrediteerimisasutused vaatasid nimetatud taotlused läbi ja kiitsid need heaks esimest korda aastal 2007. Akrediteerimisasutuste tegevus ei ulatu siiski IACS statistika tõendamise ja kinnitamise puhul lõplike abisaajateni. Komisjon ei ole ka tõendanud nimetatud statistika usaldusväärsust. Lisaks näitas kontrollikoja tehtud 28 akrediteerimisasutuse tegevuse analüüs nimetatud kontrollimiste eesmärgil, et kahe akrediteerimisasutuse hinnang oli negatiivne ja üks asutus ei suutnud olukorda hinnata. Kontrollikoda leidis veel, et komisjoni vastava suunisega ette nähtud vastavusse viimist ei tehtud üldse või ei tehtud seda ettenähtud viisil või ei võimaldanud saadud teave tegevuse piisavuse kohta järeldust teha.

| 5.31. | Vastavalt komisjoni suunistele peavad akrediteerimisasutused alates 2007. eelarveaastast analüüsima makseasutuste sisekontrollisüsteemide, sealhulgas kohapealsete kontrollide mõjusust süstemaatilisemalt ning kontrollima ja tõendama nimetatud statistikat. Seega on komisjon rakendanud 2005. eelarveaastat käsitlevas kontrollikoja aruandes esitatud soovituse (punkt 5.46), mille kohaselt peavad akrediteerimisasutused tegema rohkem tööd statistika kontrollimisel ja tõendamisel. |
| --- | --- |

5.31.

Vastavalt komisjoni suunistele peavad akrediteerimisasutused alates 2007. eelarveaastast analüüsima makseasutuste sisekontrollisüsteemide, sealhulgas kohapealsete kontrollide mõjusust süstemaatilisemalt ning kontrollima ja tõendama nimetatud statistikat. Seega on komisjon rakendanud 2005. eelarveaastat käsitlevas kontrollikoja aruandes esitatud soovituse (punkt 5.46), mille kohaselt peavad akrediteerimisasutused tegema rohkem tööd statistika kontrollimisel ja tõendamisel.

Seoses kõnealuse töö laiendamisega lõplikele abisaajatele vaatavad akrediteerimisasutused pisteliselt läbi põldtunnustamise aruandeid ning kontrollivad, et lõpliku abisaaja andmetesse IACSis tehakse kõik (kontrolli tulemusena) nõutavad kohandused.

Umbes 90 % juhtudest teostasid akrediteerimisasutused hindamist ja jõudsid positiivsele järeldusele umbes 85 % puhul neist, mis peaks olema kõnealuse uue kontrollikohustuse kohaldamise esimese aasta kohta rahuldav tulemus. Komisjon tunnistab, et selles valdkonnas arenguruumi veel on, ning on seda arvesse võttes vaadanud läbi oma suunised 2008. eelarveaastaks.

Komisjon analüüsib süstemaatiliselt IACSi statistika järjepidevust ja vastavust õigusnormidele. Andmete usaldusväärsust kontrollitakse komisjoni vastavusauditites.

Maaelu arendamine

| 5.32. | Osa abikõlblikkuse tingimuste ebatäpne määratlus siseriiklikes õigusaktides ning eriti põllumajanduse keskkonnameetmetega seonduvad sageli keerukad eeskirjad nõrgendavad põllumajandustootjatele antavate asjaomaste nõuete järgimise tagamiseks läbiviidavate kontrollide kvaliteeti. Taas kord leiti, et nimetatud kontrollid olid puudulikud. Peamised leitud puudused olid: |
| --- | --- |

5.32.

Osa abikõlblikkuse tingimuste ebatäpne määratlus siseriiklikes õigusaktides ning eriti põllumajanduse keskkonnameetmetega seonduvad sageli keerukad eeskirjad nõrgendavad põllumajandustootjatele antavate asjaomaste nõuete järgimise tagamiseks läbiviidavate kontrollide kvaliteeti. Taas kord leiti, et nimetatud kontrollid olid puudulikud. Peamised leitud puudused olid:

| 5.32. | Seoses abikõlblikkuse tingimuste määratluse ja keerukusega siseriiklikes õigusaktides nõustub komisjon kontrollikoja seisukohaga, et need peaksid olema nii lihtsad kui võimalik, et vähendada vigade riski ja piirata kontrollikulusid. Eelkõige põllumajanduse keskkonnameetmed on loomu poolest siiski keerulised ning nende meetmete eesmärki ohtu seadmata saab neid lihtsustada väga piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

5.32.

Seoses abikõlblikkuse tingimuste määratluse ja keerukusega siseriiklikes õigusaktides nõustub komisjon kontrollikoja seisukohaga, et need peaksid olema nii lihtsad kui võimalik, et vähendada vigade riski ja piirata kontrollikulusid. Eelkõige põllumajanduse keskkonnameetmed on loomu poolest siiski keerulised ning nende meetmete eesmärki ohtu seadmata saab neid lihtsustada väga piiratud ulatuses.

Kontrollisüsteemi suhtes on võetud meetmeid, et tugevdada selles valdkonnas kontrollieeskirju, ning kõiki abikõlblikkuskriteeriume peab nüüd saama kontrollida vastavalt kindlakstegemist võimaldavate näitajate kogumile, mille kehtestavad liikmesriigid (29). Lisaks on komisjon koostanud suunised põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavuse kohta.

| a) | erasektori hangetega seoses tehtud pakkumiste õigsuse kontroll ei olnud piisav. Tehtud kontrollidega ei olnud võimalik saada piisavat kindlust ettenähtud hankemenetluse seaduslikkuse kohta. See võib omakorda nõrgendada kogu projekti abikõlblikkust (Rumeenia); |
| --- | --- |

a)

erasektori hangetega seoses tehtud pakkumiste õigsuse kontroll ei olnud piisav. Tehtud kontrollidega ei olnud võimalik saada piisavat kindlust ettenähtud hankemenetluse seaduslikkuse kohta. See võib omakorda nõrgendada kogu projekti abikõlblikkust (Rumeenia);

| a) | Kontrollikoja märkustes esitatud järeldustega tegeleb komisjon edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

a)

Kontrollikoja märkustes esitatud järeldustega tegeleb komisjon edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| b) | ei sooritatud konkreetsete loomade andmebaaside (haruldased loomatõud) abil tehtavaid ristkontrolle, millega on võimalik kontrollida põllumajandustootja deklareeritud loomade arvu, mis on põllumajanduse keskkonnamaksete aluseks (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

b)

ei sooritatud konkreetsete loomade andmebaaside (haruldased loomatõud) abil tehtavaid ristkontrolle, millega on võimalik kontrollida põllumajandustootja deklareeritud loomade arvu, mis on põllumajanduse keskkonnamaksete aluseks (Prantsusmaa);

| c) | põllumajanduse keskkonnameetmete kohaselt abikõlblike pindalade kontrollimine oli ebapiisav juhtudel, kus nimetatud pindala ei vastanud IACSi andmebaasi andmetele. Selle tõttu olnud võimalik kontrollida kõiki toetuse andmise tingimusi (Iirimaa); |
| --- | --- |

c)

põllumajanduse keskkonnameetmete kohaselt abikõlblike pindalade kontrollimine oli ebapiisav juhtudel, kus nimetatud pindala ei vastanud IACSi andmebaasi andmetele. Selle tõttu olnud võimalik kontrollida kõiki toetuse andmise tingimusi (Iirimaa);

| c) | Kontrollikoja poolt punktides c, d ja e osutatud järeldustega tegeleb komisjon edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoja poolt punktides c, d ja e osutatud järeldustega tegeleb komisjon edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| d) | puuduvad sellised süstemaatilised kontrollid, mille abil talumajapidamistele kohandatud üksikasjalike põllumajanduse keskkonnakohustustega täidetakse meetme üldised nõuded (nt maksimaalne lubatud kemikaalide tase); |
| --- | --- |

d)

puuduvad sellised süstemaatilised kontrollid, mille abil talumajapidamistele kohandatud üksikasjalike põllumajanduse keskkonnakohustustega täidetakse meetme üldised nõuded (nt maksimaalne lubatud kemikaalide tase);

| e) | haldusalased ja kohapealsed kontrollid ei olnud veenvad ja nendega seonduv dokumentatsioon oli puudulik; lisaks toetuti lõplike maksete kinnitamisel liiga palju abisaajate deklaratsioonidele (Iirimaa); |
| --- | --- |

e)

haldusalased ja kohapealsed kontrollid ei olnud veenvad ja nendega seonduv dokumentatsioon oli puudulik; lisaks toetuti lõplike maksete kinnitamisel liiga palju abisaajate deklaratsioonidele (Iirimaa);

| f) | ei võetud piisavalt arvesse kohapeal kontrollitavate põllumajandustootjate valimi valikuga seotud ühenduse õigusaktides sätestatud riskitegureid (Prantsusmaa ja Iirimaa); |
| --- | --- |

f)

ei võetud piisavalt arvesse kohapeal kontrollitavate põllumajandustootjate valimi valikuga seotud ühenduse õigusaktides sätestatud riskitegureid (Prantsusmaa ja Iirimaa);

| f) | Komisjon on lihtsustanud riskiparameetreid käsitlevaid õigusakte ning alates 2008. aastast ei ole riskitegurid enam kindlaks määratud. |
| --- | --- |

f)

Komisjon on lihtsustanud riskiparameetreid käsitlevaid õigusakte ning alates 2008. aastast ei ole riskitegurid enam kindlaks määratud.

| g) | erasektori kaasrahastamise olemasolu kontrollimine oli ebapiisav. Projektid kiideti sageli heaks ilma nõutava finantseerimisasutuse tõendita, mis suurendas ohtu, et ELi vahendeid makstakse abisaajatele, kes ei suuda maksta oma investeeringu osa (Rumeenia); |
| --- | --- |

g)

erasektori kaasrahastamise olemasolu kontrollimine oli ebapiisav. Projektid kiideti sageli heaks ilma nõutava finantseerimisasutuse tõendita, mis suurendas ohtu, et ELi vahendeid makstakse abisaajatele, kes ei suuda maksta oma investeeringu osa (Rumeenia);

| g) | Riski leevendab asjaolu, et iga omafinantseerimist ette nägeva projekti puhul peab olema maksetaotlusele lisatud pangatõend, mis ei ole välja antud hiljem kui viis tööpäeva enne maksetaotluse esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

g)

Riski leevendab asjaolu, et iga omafinantseerimist ette nägeva projekti puhul peab olema maksetaotlusele lisatud pangatõend, mis ei ole välja antud hiljem kui viis tööpäeva enne maksetaotluse esitamise kuupäeva.

| h) | osa intressitoetust saanud projektide auditijälg oli ebapiisav. Selle tõttu ei olnud võimalik jälgida ELi rahalisi vahendeid saanud lõplikke abisaajaid ning audiitorid ei saanud kontrollida, kas deklareeritud määrad olid korrektsed või kas abisaajad olid täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid (vt ka punkt 5.15 b) – Prantsusmaa). |
| --- | --- |

h)

osa intressitoetust saanud projektide auditijälg oli ebapiisav. Selle tõttu ei olnud võimalik jälgida ELi rahalisi vahendeid saanud lõplikke abisaajaid ning audiitorid ei saanud kontrollida, kas deklareeritud määrad olid korrektsed või kas abisaajad olid täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid (vt ka punkt 5.15 b) – Prantsusmaa).

| h) | Komisjon on teadlik kontrollikoja osutatud küsimusest ning tunnistab, et intressitoetuste kavade usaldusväärne finantsjuhtimine ja piisava kontrolljälje olemasolu on väga tähtsad. Komisjon arutab seda küsimust veel koos Prantsusmaa ametiasutustega vajaduse korral ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

h)

Komisjon on teadlik kontrollikoja osutatud küsimusest ning tunnistab, et intressitoetuste kavade usaldusväärne finantsjuhtimine ja piisava kontrolljälje olemasolu on väga tähtsad. Komisjon arutab seda küsimust veel koos Prantsusmaa ametiasutustega vajaduse korral ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Kauplejatele ja töötlejatele makstud toetuste järelkontroll

| 5.33. | Liikmesriigid on kohustatud eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on leidnud aset ning sooritatud korrektselt, ning võtma meetmed eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade sissenõudmiseks. Nimetatud kontrollid viiakse läbi vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/1989. Komisjon täidab järelevalve ja kooskõlastamise ülesannet. |
| --- | --- |

5.33.

Liikmesriigid on kohustatud eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, ning mõnede maaelu arendamise kulutuste puhul viima läbi iga-aastased äridokumentide maksejärgse kontrolli programmid. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on leidnud aset ning sooritatud korrektselt, ning võtma meetmed eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu alusetult makstud summade sissenõudmiseks. Nimetatud kontrollid viiakse läbi vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/1989. Komisjon täidab järelevalve ja kooskõlastamise ülesannet.

| 5.34. | Kontrollimisprogrammi läbiviimise tähtaegu on 2007. aastal paremini järgitud. Seoses eelmise kontrollimisperioodiga on ikka veel selliseid kontrolle, mida ei ole lõpule viidud; vanimad neist pärinevad perioodist 2000/2001 (30). On oht, et nimetatud kontrolle ei tehta nõuetekohaselt, kuna abisaajatel on ainult juriidiline kohustus säilitada asjassepuutuvaid dokumente teatud aja jooksul ja kontrollimisperioodil kontrollitud maksed on tavaliselt seotud kaks aastat varem tehtud maksetega. Teisisõnu seostuvad perioodi 2000/2001 tegemata kontrollid isegi perioodil 1998/1999 tehtud maksetega. Lisaks on perioodil 2006/2007 tehtud maksete kontrolli tulemused komisjonile kättesaadavad alles 31. detsembril 2009. |
| --- | --- |

5.34.

Kontrollimisprogrammi läbiviimise tähtaegu on 2007. aastal paremini järgitud. Seoses eelmise kontrollimisperioodiga on ikka veel selliseid kontrolle, mida ei ole lõpule viidud; vanimad neist pärinevad perioodist 2000/2001 (30). On oht, et nimetatud kontrolle ei tehta nõuetekohaselt, kuna abisaajatel on ainult juriidiline kohustus säilitada asjassepuutuvaid dokumente teatud aja jooksul ja kontrollimisperioodil kontrollitud maksed on tavaliselt seotud kaks aastat varem tehtud maksetega. Teisisõnu seostuvad perioodi 2000/2001 tegemata kontrollid isegi perioodil 1998/1999 tehtud maksetega. Lisaks on perioodil 2006/2007 tehtud maksete kontrolli tulemused komisjonile kättesaadavad alles 31. detsembril 2009.

| 5.34. | Ühenduse tasandil (tuginedes 2006/2007. aasta kontrolliaruannetele) jõuti kontrollide nõutava miinimumarvuni kõikide eelnevate kontrolliperioodide puhul, välja arvatud aastatel 2002/2003 ja 2004/2005. Seda peamiselt mahajäämuse tõttu Itaalias. |
| --- | --- |

5.34.

Ühenduse tasandil (tuginedes 2006/2007. aasta kontrolliaruannetele) jõuti kontrollide nõutava miinimumarvuni kõikide eelnevate kontrolliperioodide puhul, välja arvatud aastatel 2002/2003 ja 2004/2005. Seda peamiselt mahajäämuse tõttu Itaalias.

Vastavalt Itaalia ametiasutustelt 29. mail 2008. aastal saadud teabele on ühenduse tasandil jõutud kontrollide miinimumarvuni kõikide eelnevate kontrolliperioodide puhul. Liikmesriikidele jääb siiski kohustus mahajäämus kõrvaldada.

| 5.35. | Kontrollikoda leidis, et maaelu arendamise meetmed olid võetud vaid osaliselt nii komisjonis kui liikmesriikide tasandil, vaatamata sellele, et maaelu arendamine hõlmas kontrolliperioodil 2006/2007 kokku 11 % määrusega kaetud kuludest ja 57 % kõikidest deklareeritud võimalikest eeskirjade rikkumistest. |
| --- | --- |

5.35.

Kontrollikoda leidis, et maaelu arendamise meetmed olid võetud vaid osaliselt nii komisjonis kui liikmesriikide tasandil, vaatamata sellele, et maaelu arendamine hõlmas kontrolliperioodil 2006/2007 kokku 11 % määrusega kaetud kuludest ja 57 % kõikidest deklareeritud võimalikest eeskirjade rikkumistest.

| 5.35. | Maaelu arengu üksus teostas 2007. aastal peamiselt määrusega (EMÜ) nr 4045/89 hõlmamata meetmete auditeid, näiteks põllumajanduse keskkonnameetmete auditeid. Horisontaalselt määruse (EMÜ) nr 4045/89 eest vastutav üksus viis siiski koos maaelu arengu üksusega 2008. aasta alguses 2007. aasta tööprogrammi raames läbi kaks maaelu arengut hõlmanud kontrollkäiku. |
| --- | --- |

5.35.

Maaelu arengu üksus teostas 2007. aastal peamiselt määrusega (EMÜ) nr 4045/89 hõlmamata meetmete auditeid, näiteks põllumajanduse keskkonnameetmete auditeid. Horisontaalselt määruse (EMÜ) nr 4045/89 eest vastutav üksus viis siiski koos maaelu arengu üksusega 2008. aasta alguses 2007. aasta tööprogrammi raames läbi kaks maaelu arengut hõlmanud kontrollkäiku.

Eriti oluline on see, et kontrolliaastal 2006/2007 käsitles liikmesriigi tasandil umbes 18 % kontrollide koguarvust maaelu arengu meetmeid ning seda võib pidada piisavaks tasemeks.

| 5.36. | Kontrollikoda järeldas akrediteerimisasutuste aruannete põhjal tehtud analüüsist, et tuleb täiustada makseasutuste tehtavaid kontrolle ja aruandlust deklareeritud võimalike eeskirjade rikkumiste järelevalve kohta. |
| --- | --- |

5.36.

Kontrollikoda järeldas akrediteerimisasutuste aruannete põhjal tehtud analüüsist, et tuleb täiustada makseasutuste tehtavaid kontrolle ja aruandlust deklareeritud võimalike eeskirjade rikkumiste järelevalve kohta.

| 5.36. | Asjaomaseid makseasutusi hindasid akrediteerimisasutused 90 % juhtudest ning 80 % puhul neist oli makseasutuse järelmeetmetele antud hinnang positiivne. |
| --- | --- |

5.36.

Asjaomaseid makseasutusi hindasid akrediteerimisasutused 90 % juhtudest ning 80 % puhul neist oli makseasutuse järelmeetmetele antud hinnang positiivne.

Kontrollikoja märkusi on käsitletud 2008. eelarveaasta läbivaadatud suunistes, mis on esitatud liikmesriikidele.

Eksporditoetused

| 5.37. | ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstakse eksporditoetust ELi siseturuhindade ja maailmaturuhindade vahelise vahe katmiseks. 2007. aastal maksti eksporditoetust 1 445 miljonit eurot, mis on 42 % vähem kui eelmisel aastal; see on tingitud ÜPP reformide raames tehtud poliitikavalikutest ning samuti maailmaturuhindade tõusust. Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohaselt peavad liikmesriigid füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist, et tagada toodete korrektne kirjeldus ning neile eksporditoetuse andmine. Nad peavad läbi viima kontrolle ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast. Komisjon peab tegema järelevalvet nimetatud kontrollide kvaliteedi ja määra üle. |
| --- | --- |

5.37.

ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstakse eksporditoetust ELi siseturuhindade ja maailmaturuhindade vahelise vahe katmiseks. 2007. aastal maksti eksporditoetust 1 445 miljonit eurot, mis on 42 % vähem kui eelmisel aastal; see on tingitud ÜPP reformide raames tehtud poliitikavalikutest ning samuti maailmaturuhindade tõusust. Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohaselt peavad liikmesriigid füüsiliselt kontrollima 5 % ekspordist, et tagada toodete korrektne kirjeldus ning neile eksporditoetuse andmine. Nad peavad läbi viima kontrolle ka EList väljumise kohas, kui see erineb kaupade füüsiliseks kontrolliks esitamise kohast. Komisjon peab tegema järelevalvet nimetatud kontrollide kvaliteedi ja määra üle.

| 5.37. | Nii füüsiliste kui asenduskontrollide kvaliteeti ja arvu kontrollitakse kohapealsete auditite teel ning analüüsides kõikide liikmesriikide iga-aastasi üksikasjalikke deklaratsioone. |
| --- | --- |

5.37.

Nii füüsiliste kui asenduskontrollide kvaliteeti ja arvu kontrollitakse kohapealsete auditite teel ning analüüsides kõikide liikmesriikide iga-aastasi üksikasjalikke deklaratsioone.

| 5.38. | Eriaruandes nr 4/2007 (31) tõstis kontrollikoda esile eksporditoetust saavate kaubasaadetiste füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemiga seotud puudused. Nõukogu ja komisjon võtsid soovituste põhjal viivitamatult meetmed, muutes asjassepuutuvaid õigusakte (32). Ei ole veel käsitletud mitteregulaarsete laevaliinide transpordi tulemusel taas kord ELi territooriumile toodud toodetega seotud konkreetset puudust. |
| --- | --- |

5.38.

Eriaruandes nr 4/2007 (31) tõstis kontrollikoda esile eksporditoetust saavate kaubasaadetiste füüsiliste ja asenduskontrollide süsteemiga seotud puudused. Nõukogu ja komisjon võtsid soovituste põhjal viivitamatult meetmed, muutes asjassepuutuvaid õigusakte (32). Ei ole veel käsitletud mitteregulaarsete laevaliinide transpordi tulemusel taas kord ELi territooriumile toodud toodetega seotud konkreetset puudust.

| 5.38. | Komisjon on seisukohal, et kui on kindlaks tehtud, et eksporditoetusi saanud tooted on tolliterritooriumilt välja viidud 60 päeva jooksul, kulgeb ülejäänud teekond kolmandasse sihtkohariiki rahvusvahelisel või kolmanda riigi territooriumil, mille käigus võib toimuda määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklite 9 ja 10 kohane ümberlaadimine koos sellega seotud transiidiga läbi ühenduse tolliterritooriumi osade tolli järelevalve all, mida alates 2004. aastal toimunud ELi laienemisest võib sagedamini ette tulla. Õiguslikult ei ole võimalik, et kõnealused kaubad või tooted jääksid tolliterritooriumile erineva tollirežiimi kohaselt, kuigi nende eest on saadud eksporditoetust. |
| --- | --- |

5.38.

Komisjon on seisukohal, et kui on kindlaks tehtud, et eksporditoetusi saanud tooted on tolliterritooriumilt välja viidud 60 päeva jooksul, kulgeb ülejäänud teekond kolmandasse sihtkohariiki rahvusvahelisel või kolmanda riigi territooriumil, mille käigus võib toimuda määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklite 9 ja 10 kohane ümberlaadimine koos sellega seotud transiidiga läbi ühenduse tolliterritooriumi osade tolli järelevalve all, mida alates 2004. aastal toimunud ELi laienemisest võib sagedamini ette tulla. Õiguslikult ei ole võimalik, et kõnealused kaubad või tooted jääksid tolliterritooriumile erineva tollirežiimi kohaselt, kuigi nende eest on saadud eksporditoetust.

Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.39. | Põllumajanduskulude haldamine on tavaliselt jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel ning toetusi maksavad liikmesriigid, kellele komisjon maksab seejärel hüvitist. Nimetatud hüvitisi loetakse ettemakseteks, kuigi neid kajastatakse komisjoni esitatavates raamatupidamisaruannetes maksetena. Kulude lõplik heakskiitmine määratletakse kaheetapilises raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluses. Kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest. |
| --- | --- |

5.39.

Põllumajanduskulude haldamine on tavaliselt jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel ning toetusi maksavad liikmesriigid, kellele komisjon maksab seejärel hüvitist. Nimetatud hüvitisi loetakse ettemakseteks, kuigi neid kajastatakse komisjoni esitatavates raamatupidamisaruannetes maksetena. Kulude lõplik heakskiitmine määratletakse kaheetapilises raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluses. Kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest.

| 5.39. | Vastavalt õigussätetele on komisjoni tagasimaksed liikmesriikidele määratletud igakuiste maksete, mitte ettemaksetena (33). |
| --- | --- |

5.39.

Vastavalt õigussätetele on komisjoni tagasimaksed liikmesriikidele määratletud igakuiste maksete, mitte ettemaksetena (33).

Otsus raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise kohta

| 5.40. | Komisjon tegi 30. aprillil 2008. aastal kolm Euroopa põllumajanduse tagatisfondi, Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi ja Ajutise maaelu arendamise rahastamisvahendi raames rahastatud kuludega seotud raamatupidamisaruannete kontrollimist ja heakskiitmist puudutavat otsust ja kiitis heaks kõik makseasutuste raamatupidamisaruanded, välja arvatud
  lisas 5.3
  nimetatud raamatupidamisaruanded. Otsused põhinevad sõltumatute audiitorite (akrediteerimisasutused) väljastatud tõenditel. Kontrollikoja auditi tulemusel ei leitud komisjoni poolt heakskiidetud kulusid, mis oleks tulnud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest välja jätta. |
| --- | --- |

5.40.

Komisjon tegi 30. aprillil 2008. aastal kolm Euroopa põllumajanduse tagatisfondi, Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondi ja Ajutise maaelu arendamise rahastamisvahendi raames rahastatud kuludega seotud raamatupidamisaruannete kontrollimist ja heakskiitmist puudutavat otsust ja kiitis heaks kõik makseasutuste raamatupidamisaruanded, välja arvatud
  lisas 5.3
  nimetatud raamatupidamisaruanded. Otsused põhinevad sõltumatute audiitorite (akrediteerimisasutused) väljastatud tõenditel. Kontrollikoja auditi tulemusel ei leitud komisjoni poolt heakskiidetud kulusid, mis oleks tulnud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest välja jätta.

| 5.41. | Rahastamisotsused piirduvad siiski makseasutuste raamatupidamisaruannete õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kontrollimisega. Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus (vastavusküsimused) ei kuulu akrediteerimisasutuste substantiivse testimise rakendusalasse, samuti ei tee akrediteerimisasutused tavaliselt ELi toetustaotluste kohapealset kontrolli. Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmisotsused ei tähenda seega, et kontrollitud ja heakskiidetud kulud ei sisaldaks eeskirjade vastaselt tehtud makseid. |
| --- | --- |

5.41.

Rahastamisotsused piirduvad siiski makseasutuste raamatupidamisaruannete õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kontrollimisega. Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus (vastavusküsimused) ei kuulu akrediteerimisasutuste substantiivse testimise rakendusalasse, samuti ei tee akrediteerimisasutused tavaliselt ELi toetustaotluste kohapealset kontrolli. Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmisotsused ei tähenda seega, et kontrollitud ja heakskiidetud kulud ei sisaldaks eeskirjade vastaselt tehtud makseid.

| 5.41. | Auditile antav kinnitus ei piirdu vaid raamatupidamisalaste küsimustega. Igas tõendis esitatakse ka arvamus selle kohta, kas makseasutuse sisekontrollisüsteem on toiminud kõnealusel eelarveaastal rahuldavalt, ning selles kontekstis hinnatakse ka kohapealseid kontrolle. |
| --- | --- |

5.41.

Auditile antav kinnitus ei piirdu vaid raamatupidamisalaste küsimustega. Igas tõendis esitatakse ka arvamus selle kohta, kas makseasutuse sisekontrollisüsteem on toiminud kõnealusel eelarveaastal rahuldavalt, ning selles kontekstis hinnatakse ka kohapealseid kontrolle.

Lisaks esitavad akrediteerimisasutused eraldi arvamuse iga makseasutuse direktori esitatava kinnitava avalduse (DAS) kohta ning ka kohapealsete kontrollide mõjususe ja kontrollistatistika täpsuse analüüsi.

| 5.42. | Akrediteerimisasutuste tegevusvaldkonda laiendati 2007. aastal. Lisaks uuele ülesandele – ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi statistika kontrollimine ja heakskiitmine (vt punkt 5.31) – nõutakse arvamuse andmist makseasutuste direktorite kinnitava avalduse ja sisekontrollimenetluste kohta. Kontrollikoja audit näitas, et nende uute elementidega kaasnev lisaväärtus on siiamaani olnud piiratud. Lisaks sellele sisaldas makseasutuse direktori kinnitav avaldus ja akrediteerimisasutuse väljastatud märkustega kontrollitõend lahendamata vastuolusid kolmel juhul. |
| --- | --- |

5.42.

Akrediteerimisasutuste tegevusvaldkonda laiendati 2007. aastal. Lisaks uuele ülesandele – ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi statistika kontrollimine ja heakskiitmine (vt punkt 5.31) – nõutakse arvamuse andmist makseasutuste direktorite kinnitava avalduse ja sisekontrollimenetluste kohta. Kontrollikoja audit näitas, et nende uute elementidega kaasnev lisaväärtus on siiamaani olnud piiratud. Lisaks sellele sisaldas makseasutuse direktori kinnitav avaldus ja akrediteerimisasutuse väljastatud märkustega kontrollitõend lahendamata vastuolusid kolmel juhul.

| 5.42. | Koos teiste kontrollikoja märkuses osutatud teguritega on 2005. eelarveaastat (punkt 5.46) ja 2006. eelarveaastat (punkt 5.8) käsitlevates kontrollikoja aastaaruannetes sisalduvate soovituste alusel alustatud akrediteerimisasutuste kontrolli- ja tõendamistöö positiivne samm selles suunas, et veelgi suurendada makseasutuste vastutust, ning see toob kaasa kontrollitulemuste suurema läbipaistvuse ja arvessevõtmise. Seda tunnistasid ka makseasutuste direktorite konverents ja sõltumatud akrediteerimisasutused. |
| --- | --- |

5.42.

Koos teiste kontrollikoja märkuses osutatud teguritega on 2005. eelarveaastat (punkt 5.46) ja 2006. eelarveaastat (punkt 5.8) käsitlevates kontrollikoja aastaaruannetes sisalduvate soovituste alusel alustatud akrediteerimisasutuste kontrolli- ja tõendamistöö positiivne samm selles suunas, et veelgi suurendada makseasutuste vastutust, ning see toob kaasa kontrollitulemuste suurema läbipaistvuse ja arvessevõtmise. Seda tunnistasid ka makseasutuste direktorite konverents ja sõltumatud akrediteerimisasutused.

Iga akrediteerimisasutus analüüsib, kui hästi järgib makseasutus määruses (EÜ) nr 885/2006 sätestatud akrediteerimiskriteeriumeid, ning esitab selle kohta aruande ja arvamuse. Kinnitava avalduse ja akrediteerimisasutuse arvamuse vahelised erinevused tõestavad kinnitavat avaldust käsitleva arvamuse lisaväärtust selles suhtes, et akrediteerimisasutus on kinnitavale avaldusele hinnangu andnud oma audititööd silmas pidades, nagu on ette nähtud. Kolm asjaomast makseasutust on nüüd katseajal. Ülejäänud 79 asutuse puhul olid kõnealused kaks dokumenti omavahel kooskõlas.

| 5.43. | Kuigi Hispaania makseasutused tegid SPSi raames makseid esimest korda aasta jooksul, ei kaasanud Hispaania akrediteerimisasutused oma tegevusse nõutavat toetusõiguste kontrollimist. |
| --- | --- |

5.43.

Kuigi Hispaania makseasutused tegid SPSi raames makseid esimest korda aasta jooksul, ei kaasanud Hispaania akrediteerimisasutused oma tegevusse nõutavat toetusõiguste kontrollimist.

| 5.43. | Akrediteerimisasutused kontrollisid toetusõiguste arvutamiseks autonoomsete piirkondade esitatud andmeid, kuid mitte kogu riiklikul tasandil tehtud arvutusi. Komisjon on läbi vaadanud suunised 2008. eelarveaastaks eesmärgiga selgitada, et kui süsteemi hallatakse keskselt riiklikul tasandil, kuid keskne makseasutus ei halda SPSi (nagu Hispaanias), peab keskse makseasutuse akrediteerimisasutuse aruanne siiski hõlmama ka seda osa. |
| --- | --- |

5.43.

Akrediteerimisasutused kontrollisid toetusõiguste arvutamiseks autonoomsete piirkondade esitatud andmeid, kuid mitte kogu riiklikul tasandil tehtud arvutusi. Komisjon on läbi vaadanud suunised 2008. eelarveaastaks eesmärgiga selgitada, et kui süsteemi hallatakse keskselt riiklikul tasandil, kuid keskne makseasutus ei halda SPSi (nagu Hispaanias), peab keskse makseasutuse akrediteerimisasutuse aruanne siiski hõlmama ka seda osa.

| 5.44. | Akrediteerimisasutuste tegevuse kontrollimise põhjal (34) väljendab kontrollikoda (35) taas kord kahtlust võlgnike raamatupidamisarvestuste täpsuse suhtes: kaks sertifitseerimisasutust lisasid tõenditesse märkused ja 15 ametnikku tõstsid esile puudused makseasutuste võlahaldusmenetlustes; 12 akrediteerimisasutust ei suutnud esitada piisavalt teavet tehtud töö kohta ja kaks ei suutnud adekvaatselt testida raamatupidamisaruandeid. Kuigi komisjon on algatanud menetluse parandusmeetmete rakendamiseks seoses esitatud puudustega, (36) ei ole nende meetmete finantsalane mõju veel teada. Lisaks märgib kontrollikoda, et makseasutuste kasutatud erinevad põhimõtted võlgade kinnitamise kuupäeva suhtes tekitavad olukorra, kus võlgade koguväärtust ei esitata ühtlustatult. |
| --- | --- |

5.44.

Akrediteerimisasutuste tegevuse kontrollimise põhjal (34) väljendab kontrollikoda (35) taas kord kahtlust võlgnike raamatupidamisarvestuste täpsuse suhtes: kaks sertifitseerimisasutust lisasid tõenditesse märkused ja 15 ametnikku tõstsid esile puudused makseasutuste võlahaldusmenetlustes; 12 akrediteerimisasutust ei suutnud esitada piisavalt teavet tehtud töö kohta ja kaks ei suutnud adekvaatselt testida raamatupidamisaruandeid. Kuigi komisjon on algatanud menetluse parandusmeetmete rakendamiseks seoses esitatud puudustega, (36) ei ole nende meetmete finantsalane mõju veel teada. Lisaks märgib kontrollikoda, et makseasutuste kasutatud erinevad põhimõtted võlgade kinnitamise kuupäeva suhtes tekitavad olukorra, kus võlgade koguväärtust ei esitata ühtlustatult.

| 5.44. | Komisjon leiab, et vähemalt ühel nimetatud kahest juhust oli tehtud töö tegelikult piisav. Samuti leiab komisjon, et ta sai võlgnike kohta piisavalt teavet raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Ühelgi juhul ei olnud sellel olulist finantsmõju kogu raamatupidamisarvestuse tasandil (ja seega ka otsuse suhtes). |
| --- | --- |

5.44.

Komisjon leiab, et vähemalt ühel nimetatud kahest juhust oli tehtud töö tegelikult piisav. Samuti leiab komisjon, et ta sai võlgnike kohta piisavalt teavet raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Ühelgi juhul ei olnud sellel olulist finantsmõju kogu raamatupidamisarvestuse tasandil (ja seega ka otsuse suhtes).

Komisjon tunnistab siiski, et selles valdkonnas on veel arenguruumi, ning on vastavalt läbi vaadanud oma suunised 2008. eelarveaastaks. Samuti jälgib komisjon olukorda tähelepanelikult ka edaspidi (tehes 2008. aastal seitse kontrollkäiku makseasutustesse ja kuus kontrollkäiku akrediteerimisasutustesse).

| 5.45. | Komisjon on 2006. eelarveaasta aastaaruande vastuses (37) võtnud endale kohustuse 27. aprillil 2007. aastal 2006. aasta esimese raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse raames viia läbi ELi eelarves võlgnike tabelitesse kirjendatud summade järelkontroll. Komisjoni poolt 2007. aastal tehtud kolm auditit hõlmasid seitset protsenti nimetatud raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmisotsuses sisalduvatest summadest. |
| --- | --- |

5.45.

Komisjon on 2006. eelarveaasta aastaaruande vastuses (37) võtnud endale kohustuse 27. aprillil 2007. aastal 2006. aasta esimese raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse raames viia läbi ELi eelarves võlgnike tabelitesse kirjendatud summade järelkontroll. Komisjoni poolt 2007. aastal tehtud kolm auditit hõlmasid seitset protsenti nimetatud raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmisotsuses sisalduvatest summadest.

| 5.45. | 2007. aastal tehti kaks võlgasid käsitlevat auditit Itaalia makseasutuses AGEA. AGEA 2006. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus võeti vastu 30. aprillil 2008. aastal. See tähendab, et 2007. aastal tehtud auditid hõlmasid umbes 41 % esimeses ja teises 2006. eelarveaastat käsitlenud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses sisaldunud summadest (viimane võeti vastu pärast kontrollikoja auditit). |
| --- | --- |

5.45.

2007. aastal tehti kaks võlgasid käsitlevat auditit Itaalia makseasutuses AGEA. AGEA 2006. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus võeti vastu 30. aprillil 2008. aastal. See tähendab, et 2007. aastal tehtud auditid hõlmasid umbes 41 % esimeses ja teises 2006. eelarveaastat käsitlenud nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses sisaldunud summadest (viimane võeti vastu pärast kontrollikoja auditit).

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 5.46. | Vastavusotsused võetakse vastu pärast seda, kui komisjon on täiendavalt kontrollinud liikmesriikide deklareeritud kulusid. Otsused hõlmavad mitut aastat ja nende eesmärk on jätta ELi rahastamisest välja sellised kulud, mille puhul on komisjon otsustanud, et need „on tehtud ELi eeskirju rikkudes (38)”. |
| --- | --- |

5.46.

Vastavusotsused võetakse vastu pärast seda, kui komisjon on täiendavalt kontrollinud liikmesriikide deklareeritud kulusid. Otsused hõlmavad mitut aastat ja nende eesmärk on jätta ELi rahastamisest välja sellised kulud, mille puhul on komisjon otsustanud, et need „on tehtud ELi eeskirju rikkudes (38)”.

| 5.47. | Kontrollikoda on 2006. eelarveaasta aastaaruandes ja sellele eelnevates aastaaruannetes osutanud raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse osaliselt omastele piirangutele, nagu näiteks vastavuse kontrollimise tagasiulatuvus ja mitmeaastasus, ning samuti tõsiasi, et finantskorrektsioonide kulude maksmise eest vastutavad liikmesriigid, mitte lõplikud abisaajad. Lisaks tähendab komisjoni kasutatav vastavusega seotud kohanduste arvutamismeetod, mis põhineb suures osas kindla suurusega korrektsioonidel, et ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahel (39). Nimetatud piirangud olid jätkuvalt olemas ka 2007. aastal. |
| --- | --- |

5.47.

Kontrollikoda on 2006. eelarveaasta aastaaruandes ja sellele eelnevates aastaaruannetes osutanud raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse osaliselt omastele piirangutele, nagu näiteks vastavuse kontrollimise tagasiulatuvus ja mitmeaastasus, ning samuti tõsiasi, et finantskorrektsioonide kulude maksmise eest vastutavad liikmesriigid, mitte lõplikud abisaajad. Lisaks tähendab komisjoni kasutatav vastavusega seotud kohanduste arvutamismeetod, mis põhineb suures osas kindla suurusega korrektsioonidel, et ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahel (39). Nimetatud piirangud olid jätkuvalt olemas ka 2007. aastal.

| 5.47. | Kontrollikoja kirjeldatud piirangud tulenevad ühenduse õigusaktidega sätestatud süsteemist ning kontrollikoda ei olnud neile vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

5.47.

Kontrollikoja kirjeldatud piirangud tulenevad ühenduse õigusaktidega sätestatud süsteemist ning kontrollikoda ei olnud neile vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 vastuvõtmisel.

Kui finantstagajärjed määratakse kindlaks alles menetluste lõpus, siis aasta jooksul tehtud komisjoni auditite esialgsed järeldused on teada juba sama aasta lõpuks. Kuna auditid hõlmavad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteeme, ei sisalda need teavet mitte ainult auditeeritud kulude, vaid kaudselt ka tulevaste kulude kohta. Lisaks sellele võetakse korrektsioonide puhul tavaliselt arvesse ka pärast auditi kuupäeva tehtud kulusid ning seepärast ei ole korrektsioonid ainult tagasiulatuvad.

Nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on tagada, et ühenduse eelarvest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. See ei ole aga mehhanism, mille abil tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed – see on halduskoostöö põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus.

Kui nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus tehakse kindlaks abisaajatele alusetult tehtud maksed, peavad liikmesriigid toetussummade tagasinõudmiseks võtma meetmeid nende abisaajate suhtes. Kuid isegi juhul, kui abisaajatelt ei ole vaja toetussummasid tagasi nõuda, sest finantskorrektsioonid on seotud vaid liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemis esinevate puudustega ja mitte alusetult tehtud maksetega, on kõnealused korrektsioonid oluliseks vahendiks, et parandada liikmesriikide süsteeme ning seeläbi ära hoida või kindlaks teha ja tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed.

Ühtse määraga korrektsioonid võtavad arvesse riiklikes kontrollisüsteemides leiduvate puuduste raskusastet olenevalt ühenduse finantsriskist. Seepärast leiab komisjon, et on olemas piisav seos seda liiki korrektsioonide ja lõplikele abisaajatele alusetult tehtud maksete vahel.

| 5.48. | Kontrollikoda leidis 2007. eelarveaastal tehtud vastavusotsuste auditis, et: |
| --- | --- |

5.48.

Kontrollikoda leidis 2007. eelarveaastal tehtud vastavusotsuste auditis, et:

| 5.48. | |
| --- | --- |

5.48.

| a) | kulusid ei jäetud ELi rahastamisest välja, kuigi oleks pidanud, ning kuludele ei tehtud ka õigeaegselt vastavusauditit, et võimalikke eeskirjade rikkumisi oleks saanud täies mahus sisse nõuda; |
| --- | --- |

a)

kulusid ei jäetud ELi rahastamisest välja, kuigi oleks pidanud, ning kuludele ei tehtud ka õigeaegselt vastavusauditit, et võimalikke eeskirjade rikkumisi oleks saanud täies mahus sisse nõuda;

| a) | Komisjon leiab, et kulud, mille rahastamisest ühenduse vahenditest on komisjon vastavusauditi tulemusel keeldunud, on piisavad fondide riski katmiseks.
  Õigusnorm, mis piirab finantskorrektsioonide kohaldamise võimalust teatava ajavahemikuga (24 kuu reegel), on ühenduse seadusandja teadlik valik eesmärgiga tagada õiguskindlus liikmesriikidele. Selle reegli kohaldamisest tuleneb, et finantskorrektsioone ei saa teatavate kulutuste puhul rakendada, kuigi puudujäägid võivad mõjutada ka neid. Komisjon on korduvalt teinud ettepaneku selle tähtaja pikendamiseks, kuid need ettepanekud lükkas tagasi nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

a)

Komisjon leiab, et kulud, mille rahastamisest ühenduse vahenditest on komisjon vastavusauditi tulemusel keeldunud, on piisavad fondide riski katmiseks.

Õigusnorm, mis piirab finantskorrektsioonide kohaldamise võimalust teatava ajavahemikuga (24 kuu reegel), on ühenduse seadusandja teadlik valik eesmärgiga tagada õiguskindlus liikmesriikidele. Selle reegli kohaldamisest tuleneb, et finantskorrektsioone ei saa teatavate kulutuste puhul rakendada, kuigi puudujäägid võivad mõjutada ka neid. Komisjon on korduvalt teinud ettepaneku selle tähtaja pikendamiseks, kuid need ettepanekud lükkas tagasi nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament.

| b) | kahe kontrollitud korrektsiooni puhul oli esimesest kontrollist kulunud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemiseni kuus aastat, mille tõttu jäeti abikõlbmatud kulud raamatupidamisaruannetest välja alles selle menetluse lõpus. |
| --- | --- |

b)

kahe kontrollitud korrektsiooni puhul oli esimesest kontrollist kulunud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemiseni kuus aastat, mille tõttu jäeti abikõlbmatud kulud raamatupidamisaruannetest välja alles selle menetluse lõpus.

| b) | Kontrollikoja osutatud kaks juhtumit olid väga keerulised ning ei ole heaks näiteks tööst, mida komisjon teeb nõuetele vastavuse kontrollimisel ja heakskiitmisel. |
| --- | --- |

b)

Kontrollikoja osutatud kaks juhtumit olid väga keerulised ning ei ole heaks näiteks tööst, mida komisjon teeb nõuetele vastavuse kontrollimisel ja heakskiitmisel.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

| 5.49. | Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Kontrollikoda leidis nimetatud poliitikavaldkondade auditis järgmised süsteemipuudused: |
| --- | --- |

5.49.

Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Kontrollikoda leidis nimetatud poliitikavaldkondade auditis järgmised süsteemipuudused:

| 5.49. | |
| --- | --- |

5.49.

| a) | keskkonnameetmete osas peamisest fondist (LIFE projektid) rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulusid. Auditite lõpetamisel esines ikka veel olulisi viivitusi. Olukord siiski paranes 2007. aastal. Keskkonna peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruandes tunnistatakse neid puudusi ja esitatakse nende kohta erireservatsioon; |
| --- | --- |

a)

keskkonnameetmete osas peamisest fondist (LIFE projektid) rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulusid. Auditite lõpetamisel esines ikka veel olulisi viivitusi. Olukord siiski paranes 2007. aastal. Keskkonna peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruandes tunnistatakse neid puudusi ja esitatakse nende kohta erireservatsioon;

| b) | kalanduse poliitikavaldkonnas suurendavad asjassepuutuvate õigusnormide puudumine ja kalanduse juhtimise andmete kogumisega seotud kulude puudulik dokumentatsioon eeskirjade vastaste maksete tegemise ohtu. Teisalt ei ole õigeaegselt järgitud pikendatud kahepoolsete kalanduslepingute erijuhtudest tulenevaid kohustusi, mille kohaselt tuleb kulukohustused siduda vastavate assigneeringutega; |
| --- | --- |

b)

kalanduse poliitikavaldkonnas suurendavad asjassepuutuvate õigusnormide puudumine ja kalanduse juhtimise andmete kogumisega seotud kulude puudulik dokumentatsioon eeskirjade vastaste maksete tegemise ohtu. Teisalt ei ole õigeaegselt järgitud pikendatud kahepoolsete kalanduslepingute erijuhtudest tulenevaid kohustusi, mille kohaselt tuleb kulukohustused siduda vastavate assigneeringutega;

| b) | Õigusnorme, millele kontrollikoda viitab seoses kalanduse juhtimise andmete kogumisega, on 2008. aastal muudetud (40). Vastav komisjoni rakendusmäärus ja -otsus võetakse vastu 2008. aasta jooksul. Uus õiguslik alus sisaldab selgeid eeskirju ning peaks lahendama kontrollikoja osutatud probleemid. Praeguse olukorra jaoks on kehtestatud menetlused, mille abil kõrvaldada dokumentatsiooniga seotud puudusi, mille kontrollikoda on leidnud.
  Kalanduskokkulepetega seotud eelarvelisi kulukohustusi saab võtta alles pärast õigusliku aluse (nõukogu otsus ja/või määrus) vastuvõtmist. See selgitab olukorda, kus eelarveline kulukohustus on võetud hiljem kui juriidiline kohustus (uue protokolli ajutine kohaldamine), juhul kui õiguslikku alust ei olnud võimalik vastu võtta enne uue protokolli jõustumist (seda tuleb tihti ette, kuigi läbirääkimisteks ja vastuvõtmiseks kuluvate pikkade ajavahemikega on arvestatud). Komisjon jätkab alternatiivsete võimaluste otsimist kontrollikoja märkusi arvesse võttes, pidades samal ajal silmas kalanduskokkulepetega seotud konkreetseid kitsendusi.
  Nõukogu jõudis 24. juunil poliitilisele kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes, mis käsitleb ühenduse laevade kalapüügilubasid ühenduse vetest väljaspool. Uue määrusega nähakse ette kalapüügi jätkamine üleminekusätete alusel, enne kui nõukogu võtab ametlikult vastu uue protokolli. |
| --- | --- |

b)

Õigusnorme, millele kontrollikoda viitab seoses kalanduse juhtimise andmete kogumisega, on 2008. aastal muudetud (40). Vastav komisjoni rakendusmäärus ja -otsus võetakse vastu 2008. aasta jooksul. Uus õiguslik alus sisaldab selgeid eeskirju ning peaks lahendama kontrollikoja osutatud probleemid. Praeguse olukorra jaoks on kehtestatud menetlused, mille abil kõrvaldada dokumentatsiooniga seotud puudusi, mille kontrollikoda on leidnud.

Kalanduskokkulepetega seotud eelarvelisi kulukohustusi saab võtta alles pärast õigusliku aluse (nõukogu otsus ja/või määrus) vastuvõtmist. See selgitab olukorda, kus eelarveline kulukohustus on võetud hiljem kui juriidiline kohustus (uue protokolli ajutine kohaldamine), juhul kui õiguslikku alust ei olnud võimalik vastu võtta enne uue protokolli jõustumist (seda tuleb tihti ette, kuigi läbirääkimisteks ja vastuvõtmiseks kuluvate pikkade ajavahemikega on arvestatud). Komisjon jätkab alternatiivsete võimaluste otsimist kontrollikoja märkusi arvesse võttes, pidades samal ajal silmas kalanduskokkulepetega seotud konkreetseid kitsendusi.

Nõukogu jõudis 24. juunil poliitilisele kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes, mis käsitleb ühenduse laevade kalapüügilubasid ühenduse vetest väljaspool. Uue määrusega nähakse ette kalapüügi jätkamine üleminekusätete alusel, enne kui nõukogu võtab ametlikult vastu uue protokolli.

| c) | tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas oli veterinaarmeetmete puhul tehtud makseid ilma igasuguste nõutavate tõendavate dokumentideta. |
| --- | --- |

c)

tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas oli veterinaarmeetmete puhul tehtud makseid ilma igasuguste nõutavate tõendavate dokumentideta.

| c) | Kontrollikoja avalduses osutatakse vaktsiinide ja testide vastuvõtmisele, mille puhul komisjon ei ole nõudnud kirjalikku vastuvõtukinnitust. Sellest olenemata leiab komisjon, et tuginedes kontaktidele liikmesriikidega ja oma sisekontrollimenetlustele (sh kahe personaliliikme allkirjaga kontrollmärge), ei mõjuta nende kaupade ja testide vastuvõtmisega seotud ametliku dokumentatsiooni puudumine nendega seotud makseid.
  Hiljuti võeti vastu komisjoni otsus, (41) millega karmistatakse komisjoni otsuses 2002/677/EÜ sätestatud finantsaruandluse nõudeid. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoja avalduses osutatakse vaktsiinide ja testide vastuvõtmisele, mille puhul komisjon ei ole nõudnud kirjalikku vastuvõtukinnitust. Sellest olenemata leiab komisjon, et tuginedes kontaktidele liikmesriikidega ja oma sisekontrollimenetlustele (sh kahe personaliliikme allkirjaga kontrollmärge), ei mõjuta nende kaupade ja testide vastuvõtmisega seotud ametliku dokumentatsiooni puudumine nendega seotud makseid.

Hiljuti võeti vastu komisjoni otsus, (41) millega karmistatakse komisjoni otsuses 2002/677/EÜ sätestatud finantsaruandluse nõudeid.

Üldised järeldused ja soovitused

| 5.50. | Kontrollikoda järeldab oma audititegevuse põhjal, et poliitikavaldkondade rühma puhul deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr tervikuna on oluline (vt punktid 5.12 ja 5.13). |
| --- | --- |

5.50.

Kontrollikoda järeldab oma audititegevuse põhjal, et poliitikavaldkondade rühma puhul deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr tervikuna on oluline (vt punktid 5.12 ja 5.13).

| 5.50–5.51. | Komisjoni eesmärk on tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade leidmisel ja parandamisel tõhusad, võttes vajalikul määral arvesse kohapealsete kontrollidega seotud kulusid ja kasutegurit. |
| --- | --- |

5.50–5.51.

Komisjoni eesmärk on tagada, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid vigade leidmisel ja parandamisel tõhusad, võttes vajalikul määral arvesse kohapealsete kontrollidega seotud kulusid ja kasutegurit.

Põllumajanduse ja maaelu arengu puhul rõhutab komisjon kontrollikoja 2006. aasta kinnitavas avalduses esitatud järeldust, et tõenäoline üldine veamäär ei erine oluliselt eelmise aasta omast. Liikmesriikidelt saadud kontrollistatistikas sisalduv teave näitab samuti, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul (EAGF), mis moodustab umbes 85 % põllumajanduse ja maaelu arengu kogukuludest, jääb lõpliku abisaaja tasandil leitud veamäär allapoole olulisusnivood.

Ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS), mis hõlmab enamikku põllumajanduskuludest, on tõhus vahend ebaseaduslike maksete tegemise ohu vähendamiseks juhul, kui sisestatud andmed on õiged ja usaldusväärsed ning süsteemi rakendatakse nõuetekohaselt.

2007. aasta põllumajanduse ja maaelu arengu kulud, mida ühendus tulevaste vastavusotsuste kohaselt tõenäoliselt enam ei rahasta, ulatuvad koos lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud 152 miljoni euroga arvestuslikult 439 miljoni euroni.

Nagu 2007. aasta tegevusaruandes kirjeldatakse, on tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat kindel, et tema tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses ei leidu olulisi vigu. Lisaks sellele, nagu 2007. aasta tegevusaruandes selgitatud, on jääkveamäär 1,6 %, mis jääb allapoole olulisusnivoo 2 % künnist.

Nagu on märgitud kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi 2007. aasta tegevusaruandes, saab olla kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi kulude korrektsuses ja seaduslikkuses piisavalt kindel ning leitud puudused ei ole piisavalt olulised, et õigustada reservatsiooni.

Keskkonna peadirektoraat esitas iga-aastases tegevusaruandes eraldi reservatsiooni meetmetoetuse saajate deklareeritud kulude abikõlblikkuse kohta.

| 5.51. | Kontrollikoja üldine hinnang käesolevas peatükis käsitletud poliitikavaldkondade järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

5.51.

Kontrollikoja üldine hinnang käesolevas peatükis käsitletud poliitikavaldkondade järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad.

| 5.51. | Nagu märkis kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat 2007. aasta tegevusaruande järeldustes sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta, võib olla piisavalt kindel, et sisekontrollisüsteemid toimivad peadirektoraadis tulemuslikult. |
| --- | --- |

5.51.

Nagu märkis kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat 2007. aasta tegevusaruande järeldustes sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta, võib olla piisavalt kindel, et sisekontrollisüsteemid toimivad peadirektoraadis tulemuslikult.

Nagu on märgitud 2007. aasta tegevusaruandes, on peadirektoraadi juhatus „rahul keskkonna peadirektoraadi sisekontrolli ning finants- ja tegevusjuhtimise üldise olukorraga”. Seda järeldust kinnitavad ka 2008. aasta jaanuaris kõigilt edasi volitatud eelarvevahendite käsutajatelt nõutud analüüsi tulemused ja peadirektorile esitatud tegevusaruanded. Keskkonna peadirektoraadi siseauditi üksus ei leidnud 2007. aasta auditite käigus olulisi puudusi meie finantskontrollisüsteemides ega suuri vigu haldussüsteemides. Juhatuse 2007. aastal märgitud puuduste põhjuseks olid eriasjaolud ning neid käsitletakse täiendavalt 2008. aastal.

| 5.52. | Kontrollikoda on siiski arvamusel, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt mõjusalt eeskirjade vastaselt tehtavate kulutuste ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui sellesse salvestatakse SPSi maksete kohaselt eraldatud toetusõigustel põhinevad täpsed ja usaldusväärsed andmed (vt punktid 5.20 ja 5.21). Hiljuti kasutusele võetud SPSi toetuskavad, nt oliiviõli toetuskava (vt punkt 5.14), on positiivseks arenguks, kuigi lähitulevikus võivad need põhjustada vigade suuremat esinemissagedust. |
| --- | --- |

5.52.

Kontrollikoda on siiski arvamusel, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt mõjusalt eeskirjade vastaselt tehtavate kulutuste ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui sellesse salvestatakse SPSi maksete kohaselt eraldatud toetusõigustel põhinevad täpsed ja usaldusväärsed andmed (vt punktid 5.20 ja 5.21). Hiljuti kasutusele võetud SPSi toetuskavad, nt oliiviõli toetuskava (vt punkt 5.14), on positiivseks arenguks, kuigi lähitulevikus võivad need põhjustada vigade suuremat esinemissagedust.

| 5.53. | Umbes kahekümne protsendi lõpliku abisaaja tasandil kontrollitud maksete puhul leiti taas kord ebakorrektseid makseid, millest vähestel oli oluline finantsmõju. Lisaks tuvastas kontrollikoda vead määruste sätete tõlgenduses. Nimetatud vead hakkavad mitmete aastate jooksul avaldama olulist kumulatiivset mõju, kui neid ei parandata. |
| --- | --- |

5.53.

Umbes kahekümne protsendi lõpliku abisaaja tasandil kontrollitud maksete puhul leiti taas kord ebakorrektseid makseid, millest vähestel oli oluline finantsmõju. Lisaks tuvastas kontrollikoda vead määruste sätete tõlgenduses. Nimetatud vead hakkavad mitmete aastate jooksul avaldama olulist kumulatiivset mõju, kui neid ei parandata.

| 5.52–5.53. | Komisjoni talituste tehtud auditid näitasid, et üldiselt on toetusõiguste arvutamine toimunud vastavalt õigusaktidele ning et haldus- ja kohapealsed kontrollid toimivad üldiselt hästi. Leitud probleemidega tegeldakse edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

5.52–5.53.

Komisjoni talituste tehtud auditid näitasid, et üldiselt on toetusõiguste arvutamine toimunud vastavalt õigusaktidele ning et haldus- ja kohapealsed kontrollid toimivad üldiselt hästi. Leitud probleemidega tegeldakse edasi nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

Vigade sageduse ja nende mõju kohta näitab liikmesriikidelt (v.a Kreekalt) saadud ning akrediteerimisasutuste poolt kontrollitud ja tõendatud IACSi statistika, et vigade esinemise sagedus, sealhulgas 2007. eelarveaastal, langeb pidevalt ning vigade finantsmõju piirdub vaid 0,83 protsendiga asjaomastest kuludest.

| 5.54. | Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmissüsteemide (ja maksete järgsed kontrollid) eesmärk on jätta rahastamisest välja ELi eeskirjade vastased kulud. Praegusel hetkel aga ei saavutata seda eesmärki lõplikele abisaajatele tehtavate maksete tasandil, kuna tegelikkuses vastutavad kulude kandmise eest liikmesriigid sellisel viisil, et ei ole võimalik tuvastada väljajäetud summade ja eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahelist seost. |
| --- | --- |

5.54.

Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmissüsteemide (ja maksete järgsed kontrollid) eesmärk on jätta rahastamisest välja ELi eeskirjade vastased kulud. Praegusel hetkel aga ei saavutata seda eesmärki lõplikele abisaajatele tehtavate maksete tasandil, kuna tegelikkuses vastutavad kulude kandmise eest liikmesriigid sellisel viisil, et ei ole võimalik tuvastada väljajäetud summade ja eeskirjade vastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahelist seost.

| 5.54. | Nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on tagada, et ühenduse eelarvest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. See ei ole aga mehhanism, mille abil tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed – see on halduskoostöö põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus. |
| --- | --- |

5.54.

Nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärk on tagada, et ühenduse eelarvest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. See ei ole aga mehhanism, mille abil tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed – see on halduskoostöö põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus.

Kui nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus tehakse kindlaks abisaajatele alusetult tehtud maksed, peavad liikmesriigid toetussummade tagasinõudmiseks võtma meetmeid nende abisaajate suhtes. Kuid isegi juhul, kui abisaajatelt ei ole vaja toetussummasid tagasi nõuda, sest finantskorrektsioonid on seotud vaid liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemis esinevate puudustega ja mitte alusetult tehtud maksetega, on kõnealused korrektsioonid oluliseks vahendiks, et parandada liikmesriikide süsteeme ning seeläbi ära hoida või kindlaks teha ja tagasi nõuda abisaajatele tehtud alusetud maksed.

Komisjon leiab, et on olemas piisav seos seda liiki korrektsioonide ja lõplikele abisaajatele alusetult tehtud maksete vahel.

| 5.55. | Komisjon ei olnud lõpule viinud 2000. aastale järgnevate eelarveaastate vastavusotsuste koostamist. Kuna 2007. eelarveaastat käsitlevaid otsuseid ei ole veel tehtud, võidakse järgmistel aastatel teha kuludesse pärast komisjonipoolseid kontrolle muudatusi. Järgmistel aastatel tehtud korrektsioonid siiski ei muuda tavaliselt liikmesriikide deklareeritud maksete suurusjärku. |
| --- | --- |

5.55.

Komisjon ei olnud lõpule viinud 2000. aastale järgnevate eelarveaastate vastavusotsuste koostamist. Kuna 2007. eelarveaastat käsitlevaid otsuseid ei ole veel tehtud, võidakse järgmistel aastatel teha kuludesse pärast komisjonipoolseid kontrolle muudatusi. Järgmistel aastatel tehtud korrektsioonid siiski ei muuda tavaliselt liikmesriikide deklareeritud maksete suurusjärku.

| 5.55. | 2007. aasta lõpus oli lõpetamata ainult 24 auditit umbes 1 400st 2003. aastal ja enne seda tehtud auditist, mis võimaldasid enne 2002. aastat kantud kulude finantskorrektsioone. Nimetatud audititega seotud ja enne 2002. aastat kantud kulude suhtes tehtud finantskorrektsioonide arvestuslik suurus on umbes 6 miljonit eurot. See tähendab, et 2001. aastal ja enne seda kantud kulude vastavuse kontrollimine oli suures osas lõpule viidud. |
| --- | --- |

5.55.

2007. aasta lõpus oli lõpetamata ainult 24 auditit umbes 1 400st 2003. aastal ja enne seda tehtud auditist, mis võimaldasid enne 2002. aastat kantud kulude finantskorrektsioone. Nimetatud audititega seotud ja enne 2002. aastat kantud kulude suhtes tehtud finantskorrektsioonide arvestuslik suurus on umbes 6 miljonit eurot. See tähendab, et 2001. aastal ja enne seda kantud kulude vastavuse kontrollimine oli suures osas lõpule viidud.

Finantskorrektsioonide ulatuse kohta võib öelda, et 2007. aasta põllumajanduse ja maaelu arengu kulud, mida ühendus tulevaste vastavusotsuste kohaselt tõenäoliselt enam ei rahasta, ulatuvad koos lõplikelt abisaajatelt tagasi nõutud 152 miljoni euroga arvestuslikult 439 miljoni euroni (42).

| 5.56. | Kontrollikoda soovitab kõrvaldada selliseid vigu põhjustavad süsteemi puudused. Seoses sellega tuleks kõige kiiremini lahendada järgnevad SPSi raames tehtavate maksete usaldusväärsusega seotud küsimused: |
| --- | --- |

5.56.

Kontrollikoda soovitab kõrvaldada selliseid vigu põhjustavad süsteemi puudused. Seoses sellega tuleks kõige kiiremini lahendada järgnevad SPSi raames tehtavate maksete usaldusväärsusega seotud küsimused:

| 5.56. | Enamik kontrollikoja osutatud puudusi on teada ning nendega tegeldakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Puudused ei tulene ebaselgetest õigusnormidest, vaid raskustest nende rakendamisel. |
| --- | --- |

5.56.

Enamik kontrollikoja osutatud puudusi on teada ning nendega tegeldakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Puudused ei tulene ebaselgetest õigusnormidest, vaid raskustest nende rakendamisel.

| a) | parandada toetusõiguste kindlaksmääramist, registreerimist ja haldamist; |
| --- | --- |

a)

parandada toetusõiguste kindlaksmääramist, registreerimist ja haldamist;

| a) | Liikmesriike julgustatakse parandama oma süsteeme ning tegema nimetatud küsimustes tihedat koostööd komisjoni talituste ja Teadusuuringute Ühiskeskusega. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriike julgustatakse parandama oma süsteeme ning tegema nimetatud küsimustes tihedat koostööd komisjoni talituste ja Teadusuuringute Ühiskeskusega.

| b) | eemaldada andmebaasist abikõlbmatud pindalad ja abisaajad ning tagada, et maatükkidega seonduv teave on nüüdisajastatud (nt ortofotod); |
| --- | --- |

b)

eemaldada andmebaasist abikõlbmatud pindalad ja abisaajad ning tagada, et maatükkidega seonduv teave on nüüdisajastatud (nt ortofotod);

| b) | Abikõlblike alade dokumenteerimist ja ajakohastatud teabe tagamist käsitlevad suunised on komisjoni talitused (põllumajanduse peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus) kehtestanud juba 2002. aastal. Nimetatud suuniseid on liikmesriikidega mitmel korral arutatud. Kui leitakse, et suuniste eiramine võib kaasa tuua alusetuid makseid, võetakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus meetmeid ning liikmesriikidel palutakse sätestada tegevuskava nende küsimuste lahendamiseks. Selleks pakuvad komisjoni talitused (põllumajanduse peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus) vajalikku abi. |
| --- | --- |

b)

Abikõlblike alade dokumenteerimist ja ajakohastatud teabe tagamist käsitlevad suunised on komisjoni talitused (põllumajanduse peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus) kehtestanud juba 2002. aastal. Nimetatud suuniseid on liikmesriikidega mitmel korral arutatud. Kui leitakse, et suuniste eiramine võib kaasa tuua alusetuid makseid, võetakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus meetmeid ning liikmesriikidel palutakse sätestada tegevuskava nende küsimuste lahendamiseks. Selleks pakuvad komisjoni talitused (põllumajanduse peadirektoraat ja Teadusuuringute Ühiskeskus) vajalikku abi.

| c) | täpsustada ja lihtsustada meetmete aluseks olevaid eeskirju, eriti mis käsitlevad riigi reservi kasutamist. |
| --- | --- |

c)

täpsustada ja lihtsustada meetmete aluseks olevaid eeskirju, eriti mis käsitlevad riigi reservi kasutamist.

| c) | Lihtsustamisalane ettepanek on esitatud „tervisekontrolli” käsitlevas ettepanekus: lahutades veel mõned osalised maksed tootmisest ja võimaldades liikmesriikidel järk-järgult kasutusele võtta ühtsema määraga makseid toetusõiguse kohta, muutub ühtne otsemaksete kava tulemuslikumaks, tõhusamaks ja lihtsamaks. |
| --- | --- |

c)

Lihtsustamisalane ettepanek on esitatud „tervisekontrolli” käsitlevas ettepanekus: lahutades veel mõned osalised maksed tootmisest ja võimaldades liikmesriikidel järk-järgult kasutusele võtta ühtsema määraga makseid toetusõiguse kohta, muutub ühtne otsemaksete kava tulemuslikumaks, tõhusamaks ja lihtsamaks.

| 5.57. | Tuleb teha olulisi jõupingutusi, selle tagamiseks, et abisaajad täidavad oma kohustusi maaelu arendamise valdkonnas, kuna nimetatud valdkonnas esineb keerukate eeskirjade ja abikõlblikkuse kriteeriumide tõttu eriti palju vigu. |
| --- | --- |

5.57.

Tuleb teha olulisi jõupingutusi, selle tagamiseks, et abisaajad täidavad oma kohustusi maaelu arendamise valdkonnas, kuna nimetatud valdkonnas esineb keerukate eeskirjade ja abikõlblikkuse kriteeriumide tõttu eriti palju vigu.

| 5.57. | Komisjon on oma 2008. aasta auditiprogrammis seadnud esikohale põllumajanduse keskkonnameetmete auditi. |
| --- | --- |

5.57.

Komisjon on oma 2008. aasta auditiprogrammis seadnud esikohale põllumajanduse keskkonnameetmete auditi.

Komisjon nõustub kontrollikoja arvamusega, et maaelu arengu meetmete puhul esineb eelkõige põllumajanduse keskkonnameetmete keerukuse tõttu vigu rohkem kui EAGFi kulutuste puhul. Põllumajanduse keskkonnameetmed on loomu poolest keerulised ning nende meetmete eesmärki ohtu seadmata saab neid lihtsustada väga piiratud ulatuses.

Seepärast leiab komisjon, et nende meetmete lisaväärtuse ja erilise keerukuse tõttu peaks lubatav veamäär olema suurem.

Vaatamata neile kaalutlustele on Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) programmis perioodiks 2007–2013 oluliselt täiustatud maaelu arengu kontrolliraamistikku. Näiteks tagavad nüüd liikmesriigid, et kõiki ühenduse õigusaktide või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuskriteeriume saab kontrollida vastavalt kindlakstegemist võimaldavate näitajate kogumile, mille kehtestavad liikmesriigid. Kuna abikõlblikkuskriteeriumid on sageli keerulised, on komisjoni talitused koostanud mitmesuguseid eeskirju ja suuniseid, et aidata liikmesriike nende tõlgendamisel.

Lisaks on täiendatud IACSi kohaldamise nõudeid seoses 2. telje alla kuuluvate pindala ja loomadega seotud maaelu arengu meetmetega, mis moodustavad 44 % kavandatud kogukuludest.

| 5.58. | Samuti tuleb parandada keskkonna, kalanduse, tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkondades leitud süsteemipuudused. |
| --- | --- |

5.58.

Samuti tuleb parandada keskkonna, kalanduse, tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkondades leitud süsteemipuudused.

| 5.58. | Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat osutab oma seisukohale punktis 5.51. |
| --- | --- |

5.58.

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat osutab oma seisukohale punktis 5.51.

Kalanduse kohta vt vastust punktile 5.51.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

Toortubakaturu ühine korraldus

| 5.59. | Kontrollikoda tuvastas oma eriaruandes nr 7/2004 (43) mitmed puudused, eelkõige ebausaldusväärsed andmed, ebapiisav turuolukorra analüüs ning ka suutmatus saavutada püstitatud eesmärke, nagu nt ergutada tootmise üleviimist teistesse sektoritesse. Kontrollikoda andis mitmeid soovitusi, mida toetasid parlament ja nõukogu. |
| --- | --- |

5.59.

Kontrollikoda tuvastas oma eriaruandes nr 7/2004 (43) mitmed puudused, eelkõige ebausaldusväärsed andmed, ebapiisav turuolukorra analüüs ning ka suutmatus saavutada püstitatud eesmärke, nagu nt ergutada tootmise üleviimist teistesse sektoritesse. Kontrollikoda andis mitmeid soovitusi, mida toetasid parlament ja nõukogu.

| 5.60. | Toortubaka ühist turukorraldust on pärast seda uuendatud ühise põllumajanduspoliitika üldreformi raames aastal 2003. Komisjon on suures osas kontrollikoja soovitused arvesse võtnud, eriti need, mis käsitlevad täielikuma ja usaldusväärsema teabe kogumist ja kasutamist. Lisaks on toetust hakatud sammhaaval eraldama toodangust. Selle meetme ja ümberkorraldusmeetmete rahastamisega, kui nimetatud meetmed on täies ulatuses rakendatud, on võimalik parandada turumeetmete puudused ja ergutada tootjaid vabatahtlikult loobuma tubaka tootmisest. |
| --- | --- |

5.60.

Toortubaka ühist turukorraldust on pärast seda uuendatud ühise põllumajanduspoliitika üldreformi raames aastal 2003. Komisjon on suures osas kontrollikoja soovitused arvesse võtnud, eriti need, mis käsitlevad täielikuma ja usaldusväärsema teabe kogumist ja kasutamist. Lisaks on toetust hakatud sammhaaval eraldama toodangust. Selle meetme ja ümberkorraldusmeetmete rahastamisega, kui nimetatud meetmed on täies ulatuses rakendatud, on võimalik parandada turumeetmete puudused ja ergutada tootjaid vabatahtlikult loobuma tubaka tootmisest.

Suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ning nendega seonduvate kulutuste komisjonipoolne juhtimine ja järelevalve

| 5.61. | Kontrollikoda märkis oma eriaruandes nr 8/2004, (44) et komisjon ja nõukogu on parandanud mitmeid kontrollikoja auditis esile toodud õigusaktide puudusi. Kontrollikoda soovitas siiski võtta täiendavad meetmed, eriti: |
| --- | --- |

5.61.

Kontrollikoda märkis oma eriaruandes nr 8/2004, (44) et komisjon ja nõukogu on parandanud mitmeid kontrollikoja auditis esile toodud õigusaktide puudusi. Kontrollikoda soovitas siiski võtta täiendavad meetmed, eriti:

| 5.61. | |
| --- | --- |

5.61.

| a) | hinnata väljaspool kriisiperioodi regulaarselt ennetus- ja tõrjeabinõusid ning tugevdada nende kohaldamise järelevalvet; |
| --- | --- |

a)

hinnata väljaspool kriisiperioodi regulaarselt ennetus- ja tõrjeabinõusid ning tugevdada nende kohaldamise järelevalvet;

| b) | uurida viise, kuidas kaasata veelgi enam loomakasvatajaid kiiresse haigusest teatamisse ja liikumispiirangute järgimisse; |
| --- | --- |

b)

uurida viise, kuidas kaasata veelgi enam loomakasvatajaid kiiresse haigusest teatamisse ja liikumispiirangute järgimisse;

| c) | selgitada episootiatele kohaldatavat finantsraamistikku, vähendades maksimaalselt finantsriske ELi eelarvele. |
| --- | --- |

c)

selgitada episootiatele kohaldatavat finantsraamistikku, vähendades maksimaalselt finantsriske ELi eelarvele.

| c) | Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”” (KOM(2007) 539 (lõplik)) seatakse eesmärgiks välja töötada vastutuse ja kulude jagamise kriteeriumide ühtlustatud raamistik kogu ELi jaoks. Seda soovitakse saavutada ELi loomahaiguste rahastamise finantsinstrumendi (nõukogu otsus 90/424/EMÜ) läbivaatamisega uue loomatervishoiustrateegia tegevuskava raames. Ettevalmistustöid on juba alustatud. Kavandatud on täiendavad meetmed, sealhulgas teostatavusuuring, mis sisaldab konsultatsiooniprotsessi. |
| --- | --- |

c)

Komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”” (KOM(2007) 539 (lõplik)) seatakse eesmärgiks välja töötada vastutuse ja kulude jagamise kriteeriumide ühtlustatud raamistik kogu ELi jaoks. Seda soovitakse saavutada ELi loomahaiguste rahastamise finantsinstrumendi (nõukogu otsus 90/424/EMÜ) läbivaatamisega uue loomatervishoiustrateegia tegevuskava raames. Ettevalmistustöid on juba alustatud. Kavandatud on täiendavad meetmed, sealhulgas teostatavusuuring, mis sisaldab konsultatsiooniprotsessi.

| 5.62. | 2006. aastal viis komisjon läbi ulatusliku ennetus- ja kontrollimeetmete hindamise ja tegi algatusi, milles võeti kontrollikoja soovitused osaliselt arvesse. |
| --- | --- |

5.62.

2006. aastal viis komisjon läbi ulatusliku ennetus- ja kontrollimeetmete hindamise ja tegi algatusi, milles võeti kontrollikoja soovitused osaliselt arvesse.

| 5.62. | 2004. aasta detsembris algatas komisjon välishindamise, et uurida põhjalikult ELi loomatervishoiumeetmetega saavutatut ja määrata meetmete suundumused tulevikuks. Tuginedes hindamise tulemustele ja laiaulatuslikele konsultatsioonidele sidusrühmadega, esitas komisjon 2007. aasta septembris oma ettepaneku uue loomatervishoiustrateegia kohta (45). See oli esimene kord, kui komisjon sätestas oma strateegilised eesmärgid loomatervishoiu alal. |
| --- | --- |

5.62.

2004. aasta detsembris algatas komisjon välishindamise, et uurida põhjalikult ELi loomatervishoiumeetmetega saavutatut ja määrata meetmete suundumused tulevikuks. Tuginedes hindamise tulemustele ja laiaulatuslikele konsultatsioonidele sidusrühmadega, esitas komisjon 2007. aasta septembris oma ettepaneku uue loomatervishoiustrateegia kohta (45). See oli esimene kord, kui komisjon sätestas oma strateegilised eesmärgid loomatervishoiu alal.

| 5.63. | Sellele vaatamata on kontrollikoda arvamusel, et täiendavaid jõupingutusi vajatakse: |
| --- | --- |

5.63.

Sellele vaatamata on kontrollikoda arvamusel, et täiendavaid jõupingutusi vajatakse:

| 5.63. | Nõukogu (2007. aasta detsembris), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (2008. aasta jaanuaris) ja Euroopa Parlament (2008. aasta mais) tervitasid ELi loomatervishoiupoliitika strateegilise lähenemisviisi väljatöötamist ning toetavad ajavahemikku 2007–2013 hõlmavas loomatervishoiustrateegias sätestatud üldiseid eesmärke ja põhimõtteid. Nimetatud ELi institutsioonide vaheliste arutelude tulemustele tuginedes võtab komisjon lähitulevikus vastu loomatervishoiu tegevuskava, et esitada strateegiline visioon järgmise viie ja enama aasta kohta. |
| --- | --- |

5.63.

Nõukogu (2007. aasta detsembris), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (2008. aasta jaanuaris) ja Euroopa Parlament (2008. aasta mais) tervitasid ELi loomatervishoiupoliitika strateegilise lähenemisviisi väljatöötamist ning toetavad ajavahemikku 2007–2013 hõlmavas loomatervishoiustrateegias sätestatud üldiseid eesmärke ja põhimõtteid. Nimetatud ELi institutsioonide vaheliste arutelude tulemustele tuginedes võtab komisjon lähitulevikus vastu loomatervishoiu tegevuskava, et esitada strateegiline visioon järgmise viie ja enama aasta kohta.

| a) | loomade tervise ja heaolu käsitlevate õigusaktide lihtsustamiseks (46); |
| --- | --- |

a)

loomade tervise ja heaolu käsitlevate õigusaktide lihtsustamiseks (46);

| a) | Parema õigusloome poliitika raames on juba võetud ulatuslikke meetmeid olemasoleva õigusliku raamistiku lihtsustamiseks, sealhulgas uus direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade kohta (47) ning ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega lihtsustatakse nimekirjade koostamise ja andmete avaldamise korda veterinaar- ja zootehnika valdkonnas ja muudetakse 22 kehtivat nõukogu direktiivi (48). Kõnealune direktiiv on praegu nõukogus vastuvõtmismenetluse lõppjärgus. Nagu on selgitatud komisjoni teatises uue loomatervishoiupoliitika strateegia kohta, kavatseb komisjon siiski esitada ka ettepaneku uue loomatervishoidu käsitleva õigusakti kohta, mis lihtsustaks märkimisväärselt kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

a)

Parema õigusloome poliitika raames on juba võetud ulatuslikke meetmeid olemasoleva õigusliku raamistiku lihtsustamiseks, sealhulgas uus direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade kohta (47) ning ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega lihtsustatakse nimekirjade koostamise ja andmete avaldamise korda veterinaar- ja zootehnika valdkonnas ja muudetakse 22 kehtivat nõukogu direktiivi (48). Kõnealune direktiiv on praegu nõukogus vastuvõtmismenetluse lõppjärgus. Nagu on selgitatud komisjoni teatises uue loomatervishoiupoliitika strateegia kohta, kavatseb komisjon siiski esitada ka ettepaneku uue loomatervishoidu käsitleva õigusakti kohta, mis lihtsustaks märkimisväärselt kehtivaid õigusakte.

| b) | ELi õigusaktide rakendamise järelevalveks eraldatud personaliressursside suurendamiseks, arvestades ELi laienemisega; |
| --- | --- |

b)

ELi õigusaktide rakendamise järelevalveks eraldatud personaliressursside suurendamiseks, arvestades ELi laienemisega;

| b) | Toiduohutuse ja loomatervishoiu valdkonnas teeb komisjoni veterinaar- ja toiduamet (FVO) tööd, et tagada tõhus kontrollisüsteem ning hinnata vastavust ELi standarditele ELis ja kolmandates riikides seoses nende ekspordiga ELi. FVO teeb seda peamiselt liikmesriikides ja ELi eksportivates kolmandates riikides läbiviidavate kontrollide kaudu.
  FVO teostab kokku umbes 250–270 kontrolli aastas.
  Pidevalt värvatakse juurde uusi töötajaid, arvestades nõudmist eelistada eksperte hiljuti ühinenud liikmesriikidest. |
| --- | --- |

b)

Toiduohutuse ja loomatervishoiu valdkonnas teeb komisjoni veterinaar- ja toiduamet (FVO) tööd, et tagada tõhus kontrollisüsteem ning hinnata vastavust ELi standarditele ELis ja kolmandates riikides seoses nende ekspordiga ELi. FVO teeb seda peamiselt liikmesriikides ja ELi eksportivates kolmandates riikides läbiviidavate kontrollide kaudu.

FVO teostab kokku umbes 250–270 kontrolli aastas.

Pidevalt värvatakse juurde uusi töötajaid, arvestades nõudmist eelistada eksperte hiljuti ühinenud liikmesriikidest.

| c) | hädaabiplaanide püsivate puuduste parandamiseks, mida tõsteti eriliselt esile toidu- ja veterinaarameti aruannetes; |
| --- | --- |

c)

hädaabiplaanide püsivate puuduste parandamiseks, mida tõsteti eriliselt esile toidu- ja veterinaarameti aruannetes;

| c) | Selle küsimusega tegeldakse edasi. |
| --- | --- |

c)

Selle küsimusega tegeldakse edasi.

| d) | reaalajas toimuvatel õppehäirete korraldamise ja järelevalve täiustamiseks; |
| --- | --- |

d)

reaalajas toimuvatel õppehäirete korraldamise ja järelevalve täiustamiseks;

| d) | Praegu kogub komisjon liikmesriikidelt ajakohastatud teavet, et tagada selle soovituse nõuetekohased järelmeetmed. |
| --- | --- |

d)

Praegu kogub komisjon liikmesriikidelt ajakohastatud teavet, et tagada selle soovituse nõuetekohased järelmeetmed.

| e) | sagedaste viivituste vähendamiseks veiste liikumistest teatamisel ja nende registreerimisel keskses andmebaasis ning sigade identifitseerimise ja nende liikumist käsitlevate õigusaktide täiustamiseks; |
| --- | --- |

e)

sagedaste viivituste vähendamiseks veiste liikumistest teatamisel ja nende registreerimisel keskses andmebaasis ning sigade identifitseerimise ja nende liikumist käsitlevate õigusaktide täiustamiseks;

| e) | FVO märgitud puudused on seotud loomade identifitseerimist, põllumajandusettevõtete registreerimist ning liikumisandmeid käsitlevate asjakohaste ühenduse õigusaktide rakendamisega; nad ei sea kahtluse alla asjaomaste määruste ja direktiivi sätteid. |
| --- | --- |

e)

FVO märgitud puudused on seotud loomade identifitseerimist, põllumajandusettevõtete registreerimist ning liikumisandmeid käsitlevate asjakohaste ühenduse õigusaktide rakendamisega; nad ei sea kahtluse alla asjaomaste määruste ja direktiivi sätteid.

| f) | 2004. aastal vastu võetud toiduhügieeni nõuete lisamiseks lihaimporti käsitlevatesse õigusaktidesse. |
| --- | --- |

f)

2004. aastal vastu võetud toiduhügieeni nõuete lisamiseks lihaimporti käsitlevatesse õigusaktidesse.

| f) | Komisjon valmistas juba 2007. aasta teisel poolel ette asjakohase ettepaneku (SANCO/10018/2007) ning sai liikmesriikidelt 10. septembril 2007. aastal SCoFCAH (49) kohtumisel positiivse arvamuse. Dokument on nüüd õigusloomemenetluses, mille raames komisjon selle ametlikult vastu võtab, ja see avaldatakse seejärel Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

f)

Komisjon valmistas juba 2007. aasta teisel poolel ette asjakohase ettepaneku (SANCO/10018/2007) ning sai liikmesriikidelt 10. septembril 2007. aastal SCoFCAH (49) kohtumisel positiivse arvamuse. Dokument on nüüd õigusloomemenetluses, mille raames komisjon selle ametlikult vastu võtab, ja see avaldatakse seejärel Euroopa Liidu Teatajas.

| 5.64. | Praeguseks saavutatud edu seoses põllumajandustootjate suurema kaasatusega kiirel haigustest teatamisel on piiratud. |
| --- | --- |

5.64.

Praeguseks saavutatud edu seoses põllumajandustootjate suurema kaasatusega kiirel haigustest teatamisel on piiratud.

| 5.64. | Olulisemate nakkuslike loomahaiguste (sigade klassikaline katk, suu- ja sõrataud, lindude gripp) kõik puhangud, mis on ELis viimase viie aasta jooksul aset leidnud, on kaasa toonud väga piiratud kulud ühenduse eelarvest ning need haigused on edukalt kõrvaldatud. Selliste tulemuste üheks põhjuseks on see, et üldiselt teatatakse haigustest õigeaegselt. Hoiatava meetmena on liikmesriigid sageli (täieliku) hüvitise maksmata jätnud neile põllumajandustootjatele, kes ei ole täielikult koostööd teinud ametiasutustega või ei ole teatanud haigusest õigeaegselt. |
| --- | --- |

5.64.

Olulisemate nakkuslike loomahaiguste (sigade klassikaline katk, suu- ja sõrataud, lindude gripp) kõik puhangud, mis on ELis viimase viie aasta jooksul aset leidnud, on kaasa toonud väga piiratud kulud ühenduse eelarvest ning need haigused on edukalt kõrvaldatud. Selliste tulemuste üheks põhjuseks on see, et üldiselt teatatakse haigustest õigeaegselt. Hoiatava meetmena on liikmesriigid sageli (täieliku) hüvitise maksmata jätnud neile põllumajandustootjatele, kes ei ole täielikult koostööd teinud ametiasutustega või ei ole teatanud haigusest õigeaegselt.

| 5.65. | Finantsraamistiku selgitamiseks võttis komisjon 2005. aastal vastu meetmed, seades hüvitistele kindlad limiidid, mis põhinesid turuhindadel. Vajatakse siiski täiendavaid meetmeid, kuna riiklik toetus on liikmesriikide vahel väga erinev. |
| --- | --- |

5.65.

Finantsraamistiku selgitamiseks võttis komisjon 2005. aastal vastu meetmed, seades hüvitistele kindlad limiidid, mis põhinesid turuhindadel. Vajatakse siiski täiendavaid meetmeid, kuna riiklik toetus on liikmesriikide vahel väga erinev.

| 5.65. | Õigusaktides sätestatud piirmäärad annavad üldise ülevaate liikmesriikides makstavatest hüvitistest. |
| --- | --- |

5.65.

Õigusaktides sätestatud piirmäärad annavad üldise ülevaate liikmesriikides makstavatest hüvitistest.

Põhireegli kohaselt ei tohiks hüvitissumma siiski ühelgi juhul ületada looma turuväärtust. Õigusaktide nõuetekohane kohaldamine hoiab ära üle- ja alahindamise.

Hüvitisi ja riigiabi käsitlevad õigusaktid on ühtlustatud ning on kõikides ELi liikmesriikides ühesugused. Leitud erinevus tuleneb olemasolevate õiguslike vahendite erinevast kohaldamisest.

Komisjonipoolne talumajapidamiste tulu mõõtmine

| 5.66. | Kontrollikoda järeldas komisjonipoolset põllumajandustootjate tulude hindamist käsitlevas eriaruandes nr 14/2003, (50) et ELi statistika põhjal ei olnud võimalik saada piisavalt põhjalikku teavet põllumajanduslike leibkondade kasutuses olevate tulude kohta ega olnud ka võimalik hinnata põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa elatustaset. Sellele vaatamata oli kasutusel kolm eraldi vahendit, mille abil püüti määrata põllumajandusest saadavat sissetulekut, kuid igal vahendil oli oma eesmärk. Kontrollikoda soovitas komisjonil hinnata antud hetkel kättesaadavat statistikat põllumajandusettevõtete ja talumajapidamiste olukorra kohta ja määrata täpselt kindlaks statistiline raamistik, mille abil teostada järelevalvet ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmise üle, eelkõige seoses põllumajandustootjate piisava elatustasemega. Euroopa Parlament ja nõukogu toetasid neid soovitusi. |
| --- | --- |

5.66.

Kontrollikoda järeldas komisjonipoolset põllumajandustootjate tulude hindamist käsitlevas eriaruandes nr 14/2003, (50) et ELi statistika põhjal ei olnud võimalik saada piisavalt põhjalikku teavet põllumajanduslike leibkondade kasutuses olevate tulude kohta ega olnud ka võimalik hinnata põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa elatustaset. Sellele vaatamata oli kasutusel kolm eraldi vahendit, mille abil püüti määrata põllumajandusest saadavat sissetulekut, kuid igal vahendil oli oma eesmärk. Kontrollikoda soovitas komisjonil hinnata antud hetkel kättesaadavat statistikat põllumajandusettevõtete ja talumajapidamiste olukorra kohta ja määrata täpselt kindlaks statistiline raamistik, mille abil teostada järelevalvet ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmise üle, eelkõige seoses põllumajandustootjate piisava elatustasemega. Euroopa Parlament ja nõukogu toetasid neid soovitusi.

| 5.67. | Komisjon on samal ajal teinud mitmeid algatusi, muu hulgas liikmesriikide statistiliste meetodite, eriti põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ühtlustamiseks. Lisaks tegi komisjon mitmeid algatusi teiste kasutuses olevate vahendite, eriti põllumajanduse majandusaruannete (EAA) ja põllumajanduslike leibkondade sektori tulu (IAHS) usaldusväärsuse parandamiseks. Komisjon viis läbi ka otstarbekusuuringud, et luua põhjalikum Euroopa statistikaraamistik. Edenemine on aga olnud aeglane ning suures osas seetõttu, et liikmesriigid ei ole jõudnud kokkuleppele projekti esmatähtsuse üle, arvestades takistavalt suuri kulusid seoses põhjalikuma teabe kogumisega põllumajandustulude kohta, kaasa arvatud muust kui põllumajanduslikust tegevusest saadav tulu. Kontrollikoda kordab oma arvamust, mille kohaselt on täiuslikum statistika ja indikaatorid hädavajalikud, et oleks võimalik teha rangemat järelevalvet ühise põllumajanduspoliitika üle, kuna ligikaudu kaks kolmandikku ühise põllumajanduspoliitika eelarvevahenditest on suunatud põllumajandustootjate sissetuleku toetusteks. |
| --- | --- |

5.67.

Komisjon on samal ajal teinud mitmeid algatusi, muu hulgas liikmesriikide statistiliste meetodite, eriti põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ühtlustamiseks. Lisaks tegi komisjon mitmeid algatusi teiste kasutuses olevate vahendite, eriti põllumajanduse majandusaruannete (EAA) ja põllumajanduslike leibkondade sektori tulu (IAHS) usaldusväärsuse parandamiseks. Komisjon viis läbi ka otstarbekusuuringud, et luua põhjalikum Euroopa statistikaraamistik. Edenemine on aga olnud aeglane ning suures osas seetõttu, et liikmesriigid ei ole jõudnud kokkuleppele projekti esmatähtsuse üle, arvestades takistavalt suuri kulusid seoses põhjalikuma teabe kogumisega põllumajandustulude kohta, kaasa arvatud muust kui põllumajanduslikust tegevusest saadav tulu. Kontrollikoda kordab oma arvamust, mille kohaselt on täiuslikum statistika ja indikaatorid hädavajalikud, et oleks võimalik teha rangemat järelevalvet ühise põllumajanduspoliitika üle, kuna ligikaudu kaks kolmandikku ühise põllumajanduspoliitika eelarvevahenditest on suunatud põllumajandustootjate sissetuleku toetusteks.

| 5.67. | Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi on lisatud teostatavusuuringu hindamine. Põllumajandusstatistika alalises komitees toimunud arutelu näitas, et liikmesriigid on ettevaatlikud sellega seotud põhimõtteliste, tehniliste ja finantsraskuste tõttu. Otsustati säilitada põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrk (FADN) ja põllumajanduse arvepidamine (PAP) kui peamised teabeallikad põllumajandussissetulekute kohta. |
| --- | --- |

5.67.

Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi on lisatud teostatavusuuringu hindamine. Põllumajandusstatistika alalises komitees toimunud arutelu näitas, et liikmesriigid on ettevaatlikud sellega seotud põhimõtteliste, tehniliste ja finantsraskuste tõttu. Otsustati säilitada põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrk (FADN) ja põllumajanduse arvepidamine (PAP) kui peamised teabeallikad põllumajandussissetulekute kohta.

---

(1)  Allikas: Euroopa ühenduste 2007. eelarveaasta aastaaruanne, II köide, lisa B.

(2)  Tervishoiu ja tarbijakaitse poliitikavaldkond hõlmab ka finantsraamistiku rubriikides 2 ja 3b esitatud kulusid.

(3)  Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama ühtlase määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja ühtlase määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult ühtlase määraga süsteemiks.

(4)  2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud liikmesriigid, välja arvatud Sloveenia ja Malta, kasutavad praegu SPSi lihtsustatud versiooni – ühtne pindalatoetuse kava (SAPS) – kuna põllumajandustootjad ei saanud hindamisperioodi jooksul ELi toetusi.

(5)  Kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu, valgurikaste taimede toetus, põllukultuurist sõltuv riisitoetus, pähklite pindalatoetus ja energeetiliste põllukultuuride toetus jäävad toodanguga seotuks. Puuvillatoetus ja tärklisekartulitoetus jäävad osaliselt toodanguga seotuks.

(6)  Kavad hõlmasid eelkõige põllukultuure, lamba- ja kitsekasvatust, veise- ja vasikakasvatust, humalakasvatust ja seemneid. Tubakatoetus võib jääda osaliselt toodanguga seotuks ja oliivisalude säilitamiseks antakse eriabi, kui liikmesriik otsustab seda teha.

(7)  SPSi esimestena rakendanud kümmet liikmesriiki auditeeriti 2006. aastal. Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 5.15–5.38.

(8)  Saksamaa (Baier), Itaalia (AGEA) ja Portugal, kes võtsid SPSi kasutusele 2005. aastal; Prantsusmaa, Kreeka ja Hispaania (Castilla ja León), kes võtsid SPSi kasutusele 2006. aastal.

(9)  Komisjoni otsus 2007/243/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 55), komisjoni otsus 2007/647/EÜ (ELT L 261, 6.10.2007, lk 28) ja komisjoni otsus 2008/68/EÜ (ELT L 18, 23.1.2008, lk 12).

(10)  2007. aastal nõuti finantskorrektsioonide alusel liikmesriikide lõplikelt abisaajatelt tagasi 247 miljonit eurot (vt 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 6. peatükki).

(11)  Punktid 5.82–5.84.

(12)  2006. aasta juuni ja 2007. aasta aprilli kirjad.

(13)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003.

(14)  Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1227/2000 (EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1) artiklile 23, mille kohaselt ettenähtud maksed tehakse toetusesaajatele tervikuna.

(15)  SANCO 1182/2008 REV 3

(16)  Praegu sätestatud komisjoni otsuses 2002/677/EÜ.

(17)  Ensüümne immunosorbenttest (ELISA test) võimaldab diagnoosida sigade klassikalist katku.

(18)  Nõukogu määrused (EMÜ) nr 3508/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 1) ja (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1), mis hõlmavad loomapidamistoetusi ja pindalatoetusi.

(19)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 386/90 (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6).

(20)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4045/89 (EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18), mis hõlmab teatavat läve ületavate eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatoetuste ning mõnede maaelu arendamise meetmete makseid.

(21)  2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.66.

(22)  Selle mudeli kohaselt koosneb iga toetusõiguse makse kahest elemendist: i) iga põllumajandustootja varasemal hindamisperioodil põhinev summa ii) kindla suurusega summa, mis on kõikide põllumajandustootjate jaoks ühine. 2005. aastal oli see suhe 90:10, kuid igal aastal see kindla suurusega summa suureneb ja 2012. aastal ulatub 100 protsendini. Kui põllumajandustootjale on antud liiga palju toetusõigusi, saab ta üha rohkem raha kindla suurusega summat hõlmava komponendi raames, mis kaalub üles individuaalse komponendi raames tekkiva kahju.

(23)  Eritingimustega toetusõiguste suhtes kohaldatavad sätted on toodud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 47 ja 48, peamiselt juhtudeks, kui põllumajandustootjale oli antud lisatasusid loomade eest, kuid neil ei olnud hektaritki maad või toetusõigus hektari kohta annab palju suurema summa kui 5 000 eurot.

(24)  Määrus (EÜ) nr 1782/2003, 3. peatükk, 1. osa.

(25)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 42.

(26)  Punktid 5.25–5.27.

(27)  Maatükkide identifitseerimise süsteem on andmebaas, milles salvestatakse liikmesriigi põllumajanduslik kogupindala ainulaadse identifitseerimisnumbriga.

(28)  Maa tootmisest kõrvale jätmise toetusõiguste kindlaksmääramine on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 53.

(29)  Määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikkel 5.

(30)  2007. aasta lõpus oli peaaegu 20 000st kavandatud kontrollist 916 veel lõpetamata.

(31)  Kontrollikoja poolt vastu võetud 21. juunil 2007 (ELT C 252, 26.10.2007, lk 1).

(32)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 14/2008 (ELT L 8, 11.1.2008, lk 1) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 159/2008 (ELT L 48, 22.2.2008, lk 19).

(33)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 5 lõike 1 esimeses lauses oli sätestatud, et „... kulutuste katmiseks vajalikud rahalised vahendid annab komisjon liikmesriikidele ettemaksetena ...”. Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta on aga määrus (EÜ) nr 1258/1999 kehtetuks tunnistatud ning artikli 5 lõike 1 esimest lauset asendavas artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et „... kulude rahastamiseks vajalikud eraldised annab komisjon akrediteeritud makseasutuste poolt vaatlusperioodil tehtud kulude alusel igakuiste hüvitistena (edaspidi „igakuised maksed”) liikmesriikide käsutusse”.

(34)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 lisa III (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90).

(35)  2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.61.

(36)  Määruse (EÜ) nr 885/2006 artikkel 11.

(37)  2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.61.

(38)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 31 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

(39)  Kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 5.63.

(40)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008.

(41)  SANCO 1182/2008 REV 3.

(42)  2007. aastal nõuti finantskorrektsioonide alusel liikmesriikide lõplikelt abisaajatelt tagasi 247 miljonit eurot (vt 2007. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 6. peatükki).

(43)  ELT C 41, 17.2.2005, lk 1.

(44)  ELT C 54, 3.3.2005, lk 1.

(45)  KOM(2007) 539, vastu võetud 19. septembril 2007; http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/animal_health_strategy_en.pdf.

(46)  Viide: teatis Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta (2007–2013) KOM(2007) 539 lõplik, 19.9.2007.

(47)  Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ, 24. oktoober 2006, vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

(48)  Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega lihtsustatakse nimekirjade koostamise ja andmete avaldamise korda veterinaar- ja zootehnika valdkonnas ning muudetakse direktiive 64/432/EMÜ, 77/504/EMÜ, 88/407/EMÜ, 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/427/EMÜ, 90/428/EMÜ, 90/429/EMÜ, 90/539/EMÜ, 91/68/EMÜ, 92/35/EMÜ, 92/65/EMÜ, 92/66/EMÜ, 92/119/EMÜ, 94/28/EÜ, 2000/75/EÜ, otsust 2000/258/EÜ ja direktiive 2001/89/EÜ, 2002/60/EÜ ja 2005/94/EÜ. (KOM(2008) 120 (lõplik) – 2008/0046 (CNS))

(49)  SCoFCAH – alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.

(50)  ELT C 45, 20.2.2004, lk 1.

LISA 5.1.1

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele – otsesed toodanguga seotud toetused – hallatakse IACSi kaudu

| Liikmesriik | Pindalatoetus | Loomapidamistoetused | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- |
| Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrollimetoodika, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest teadaandmine | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Aruandlus kontrollimetoodika, kvaliteedikontrolli ja üksiktulemuste kohta | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus |
| Saksamaa (Bavaria) | | | | | e/k | e/k | e/k | e/k | |
| Hispaania (Castilla y Leon) | 1 | 2 | 3 | | | 14 | 4 | | |
| Itaalia (AGEA) | 5 | k | 3 | | e/k | e/k | e/k | e/k | |
| Portugal | | k | 6 | | k | | 7 | | |
| Prantsusmaa | | 8 | | | | 9 | 10 | | |
| Kreeka | 1/11 | | 12 | 13 | e/k | e/k | e/k | e/k | |

Liikmesriik

Pindalatoetus

Loomapidamistoetused

Üldine hinnang

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrollimetoodika, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest teadaandmine

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Aruandlus kontrollimetoodika, kvaliteedikontrolli ja üksiktulemuste kohta

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus

Saksamaa (Bavaria)

e/k

e/k

e/k

e/k

Hispaania (Castilla y Leon)

1

2

3

14

4

Itaalia (AGEA)

5

k

3

e/k

e/k

e/k

e/k

Portugal

k

6

k

7

Prantsusmaa

8

9

10

Kreeka

1/11

12

13

e/k

e/k

e/k

e/k

Seletus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| e/k | Ei kohaldata |
| k | Kontrollimata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

e/k

Ei kohaldata

k

Kontrollimata

Tehingute testimise tulemus

| Valimi hinnang vigu sisaldavate tehingute osakaalu kohta | 31 % |
| --- | --- |
| vigade määr | 2–5 % |

Valimi hinnang vigu sisaldavate tehingute osakaalu kohta

31 %

vigade määr

2–5 %

| 1 | ELi toetuskavade haldamise aluseks olev geoinfosüsteem ei sisalda alati täielikku ja usaldusväärset teavet võrdlusmaatükkide abikõlblike/abikõlbmatute pindalade kohta. |
| --- | --- |
| 2 | Hispaania ametiasutused ei esitanud tõendusmaterjali selle kohta, et riskikriteeriumide ja nende erikaalutluste põhjendusi oleks hinnatud 2006. aastal. |
| 3 | Riiklike kohapealsete kontrollide tulemused ning nende lülitamine geoinfosüsteemi ei ole usaldusväärsed (kontrollijad ei tuvastanud püsivaid abikõlbmatuid omadusi ega deklareeritust erinevaid maakasutusi, misjärel geoinfosüsteem nüüdisajastati ning selle tulemusel tehti põllumajandustootjatele enammakseid). |
| 4 | Teatud puudusi leiti haldusalastes rakendustes, mis olid seotud loomade kohapealsete kontrollidega, nagu nt kontrolliaruannete ja ettevõtte registrite vorm. |
| 5 | AGEA järelevalve teostamise viis ei taga, et AGEA oleks võimeline rakendama talle delegeeritud kontrolli- ja haldusülesandeid nõuetekohaselt. Leiti, et muudatusi oli heaks kiidetud pärast tähtaega ning et makseid tehti enne kohapealsete kontrollide lõplikke tulemusi. |
| 6 | Kohapealsete kontrollide menetlustes leiti mõned vead (kindlaks määramata abikõlbmatud pindalad, kontrollimata abikõlblikkuse kriteeriumid). |
| 7 | Kohapealsete kontrollide menetlustes leiti mõned puudused (loomade registreid ei kontrollitud nõuetekohaselt või kontrollide kohta puudus dokumentatsioon). |
| 8 | Tavapäraste kohapealsete kontrollide riskiparameetreid ei hinnatud. Nimetatud kontrollid moodustavad 20 % kohapealsetest kontrollidest, ülejäänud kohapealsed kontrollid tehakse kaugseire teel ning nende osas on hindamine tehtud. |
| 9 | Eelmistel aastatel kasutatud riskianalüüsi parameetrite mõjusust ei hinnatud. |
| 10 | Kontrollimenetluste eelduseks on, et olemasolevad loomad registreeritakse riiklikust elektroonilisest andmebaasist saadud andmete väljavõtte põhjal, mitte eraldi olemasolevate loomade kokkulugemisega. |
| 11 | Leiti, et taotlustes sisalduvate andmete andmebaasi salvestamisel esines vigu, taotlustes sisalduvaid andmeid oli muudetud pärast taotluse esitamise kuupäeva. |
| 12 | Kasutatud mõõtmismeetodeid, tulemusi ja erinevusi ei kaasatud kontrolliaruannetesse. |
| 13 | Seisuga 1.4.2008 ei oldud komisjonile edastatud 2006. aasta kontrollistatistikat (tähtaeg oli juuli 2007). |
| 14 | Loomade toetuskavade hindamine hõlmas ainult riskitegurite konkreetset kaalutlemist, mitte niimetatud tegurite eripära. |

1

ELi toetuskavade haldamise aluseks olev geoinfosüsteem ei sisalda alati täielikku ja usaldusväärset teavet võrdlusmaatükkide abikõlblike/abikõlbmatute pindalade kohta.

2

Hispaania ametiasutused ei esitanud tõendusmaterjali selle kohta, et riskikriteeriumide ja nende erikaalutluste põhjendusi oleks hinnatud 2006. aastal.

3

Riiklike kohapealsete kontrollide tulemused ning nende lülitamine geoinfosüsteemi ei ole usaldusväärsed (kontrollijad ei tuvastanud püsivaid abikõlbmatuid omadusi ega deklareeritust erinevaid maakasutusi, misjärel geoinfosüsteem nüüdisajastati ning selle tulemusel tehti põllumajandustootjatele enammakseid).

4

Teatud puudusi leiti haldusalastes rakendustes, mis olid seotud loomade kohapealsete kontrollidega, nagu nt kontrolliaruannete ja ettevõtte registrite vorm.

5

AGEA järelevalve teostamise viis ei taga, et AGEA oleks võimeline rakendama talle delegeeritud kontrolli- ja haldusülesandeid nõuetekohaselt. Leiti, et muudatusi oli heaks kiidetud pärast tähtaega ning et makseid tehti enne kohapealsete kontrollide lõplikke tulemusi.

6

Kohapealsete kontrollide menetlustes leiti mõned vead (kindlaks määramata abikõlbmatud pindalad, kontrollimata abikõlblikkuse kriteeriumid).

7

Kohapealsete kontrollide menetlustes leiti mõned puudused (loomade registreid ei kontrollitud nõuetekohaselt või kontrollide kohta puudus dokumentatsioon).

8

Tavapäraste kohapealsete kontrollide riskiparameetreid ei hinnatud. Nimetatud kontrollid moodustavad 20 % kohapealsetest kontrollidest, ülejäänud kohapealsed kontrollid tehakse kaugseire teel ning nende osas on hindamine tehtud.

9

Eelmistel aastatel kasutatud riskianalüüsi parameetrite mõjusust ei hinnatud.

10

Kontrollimenetluste eelduseks on, et olemasolevad loomad registreeritakse riiklikust elektroonilisest andmebaasist saadud andmete väljavõtte põhjal, mitte eraldi olemasolevate loomade kokkulugemisega.

11

Leiti, et taotlustes sisalduvate andmete andmebaasi salvestamisel esines vigu, taotlustes sisalduvaid andmeid oli muudetud pärast taotluse esitamise kuupäeva.

12

Kasutatud mõõtmismeetodeid, tulemusi ja erinevusi ei kaasatud kontrolliaruannetesse.

13

Seisuga 1.4.2008 ei oldud komisjonile edastatud 2006. aasta kontrollistatistikat (tähtaeg oli juuli 2007).

14

Loomade toetuskavade hindamine hõlmas ainult riskitegurite konkreetset kaalutlemist, mitte niimetatud tegurite eripära.

LISA 5.1.2

IACSi järelevalve elemendid – ühtne otsemaksete kava (SPS) (1)

| Liikmesriik | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Aruandlus kontrollimetoodika, kvaliteedikontrolli ja üksiktulemuste kohta | Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Soome | 4/13/15/21 | 23 | 25 | | |
| Prantsusmaa | 2/4/6/7/11/12/13/15/17 | 22/23 | | 26 | |
| Holland | 2/5/6/8/10/13/14/15/16 | 24 | | | |
| Portugal | 3/5/6/14/15/17 | 22/23 | | | |
| Hispaania (Andaluusia) | 11/15 | 22 | | | |
| Rootsi | 2/7/9/13/17 | 22 | | | |
| Ühendkuningriik (Inglismaa) | 1/6/13/14/15/17/18/19/20 | 24 | | 26 | |

Liikmesriik

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Aruandlus kontrollimetoodika, kvaliteedikontrolli ja üksiktulemuste kohta

Kontrollide ja tulemuste statistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus

Üldine hinnang

Soome

4/13/15/21

23

25

Prantsusmaa

2/4/6/7/11/12/13/15/17

22/23

26

Holland

2/5/6/8/10/13/14/15/16

24

Portugal

3/5/6/14/15/17

22/23

Hispaania (Andaluusia)

11/15

22

Rootsi

2/7/9/13/17

22

Ühendkuningriik (Inglismaa)

1/6/13/14/15/17/18/19/20

24

26

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

| 1 | Ortofotod ei olnud kättesaadavad haldusalaseteks ristkontrollideks. Ortofotod ei ole küll kohustuslikud, kuid suurendavad oluliselt ristkontrollideks kasutatavate andmete usaldusväärsust. |
| --- | --- |
| 2 | Aerofotodel nähtavad või põllimajandustootja poolt deklareeritud abikõlbmatuid osasid ei ole maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlblikust pindalast lahutatud. |
| 3 | Metsamaatükke ei ole süstemaatiliselt abikõlblikust pindalast kõrvaldatud. |
| 4 | Uute maatükkide abikõlblikkust ei kontrollitud süstemaatiliselt. |
| 5 | Abikõlblike põllumajanduslike maatükkide minimaalne suurus on määratlemata. |
| 6 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi ei ole ajakohastatud vastavalt kohapealsete kontrollide tulemustele ja/või topograafilises andmebaasis olevatele andmetele. |
| 7 | Haldusalased ristkontrollid põhinevad osaliselt aegunud ortofotodel. |
| 8 | IACSi toetusõiguste andmebaas ei ole usaldusväärne, puuduvad usaldusväärsed andmed seoses 2006. ja 2007. aasta andmebaasis registreeritud toetusõiguste ajakohastatud arvude ja väärtustega, ei kõrvaldatud aktiveerimise miinimumnõudeid mittetäitnud toetusõigusi. |
| 9 | Maksete kinnitamisele ei eelnenud lõplikku haldusalast ristkontrolli riiklikul tasandil. |
| 10 | Holland eraldas algselt riiklikust piirmäärast (4,9 miljonit eurot) rohkem toetusõigusi ja tegi selle põhjal üksikmakseid. |
| 11 | SPSi toetused väljastati põllumajandustootjatele, kellel puudusid toetusõigused. |
| 12 | Makseid ei peatata süstemaatiliselt kuni kõikide rikkumiste eemaldamise või vajalike dokumentide kättesaadavaks tegemiseni. |
| 13 | Taotluste registreerimismenetlused ei taga piisavalt tõendusmaterjali taotluste tegliku kättesaamiskuupäeva kohta ja/või neid ei ole piisavalt kontrollitud. |
| 14 | Hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste ebakorrektne rakendamine. |
| 15 | Makseid oli süstemaatiliselt valesti arvutatud juhtudel, kus kindlaksmääratud pindala ei olnud piisav kõikidele deklareeritud toetusõigustele. |
| 16 | Sanktsioone käsitlevaid ELi õigusakte ei rakendatud juhtudel, kui pindalad olid deklareeritud liiga suurtena. |
| 17 | Halduslik ristkontroll selle üle, kas tootmisest kõrvaldatud deklareeritud maa vastab nõuetele, puudub või on ebapiisav. |
| 18 | Andmebaasis tehtud muudatuste haldamise kontroll oli ebapiisav. |
| 19 | Sama maatüki eest saavad toetust taotleda erinevad põllumajandustootjad erinevate ELi toetuskavade raames. |
| 20 | Võrdlusmaatüki pindala suurust võib ületada kuni kahe protsendi ulatuses. |
| 21 | Juurviljaaedadele maksti maksimaalselt 0,3 ha eest taotluse kohta ilma kleebisega tähistamise õigusteta (719,62 ha, 134 535,85 eurot). |
| 22 | Kontrollide valik põhineb osaliselt aegunud andmetel ja/või mittetäielikul taotluste kogumil. |
| 23 | Kontrollide määra ei suurendatud aasta jooksul. |
| 24 | Riskianalüüsi põhjal valitud kontrollidega leitud vigade esinemissagedus oli madalam kui juhuslikult valitud kontrollide puhul. |
| 25 | Kasutati mõõtmismeetodeid, mille täpsus ei olnud piisav. |
| 26 | Märkimisväärsed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavate andmete vahel. |

1

Ortofotod ei olnud kättesaadavad haldusalaseteks ristkontrollideks. Ortofotod ei ole küll kohustuslikud, kuid suurendavad oluliselt ristkontrollideks kasutatavate andmete usaldusväärsust.

2

Aerofotodel nähtavad või põllimajandustootja poolt deklareeritud abikõlbmatuid osasid ei ole maatükkide identifitseerimise süsteemis registreeritud abikõlblikust pindalast lahutatud.

3

Metsamaatükke ei ole süstemaatiliselt abikõlblikust pindalast kõrvaldatud.

4

Uute maatükkide abikõlblikkust ei kontrollitud süstemaatiliselt.

5

Abikõlblike põllumajanduslike maatükkide minimaalne suurus on määratlemata.

6

Maatükkide identifitseerimise süsteemi ei ole ajakohastatud vastavalt kohapealsete kontrollide tulemustele ja/või topograafilises andmebaasis olevatele andmetele.

7

Haldusalased ristkontrollid põhinevad osaliselt aegunud ortofotodel.

8

IACSi toetusõiguste andmebaas ei ole usaldusväärne, puuduvad usaldusväärsed andmed seoses 2006. ja 2007. aasta andmebaasis registreeritud toetusõiguste ajakohastatud arvude ja väärtustega, ei kõrvaldatud aktiveerimise miinimumnõudeid mittetäitnud toetusõigusi.

9

Maksete kinnitamisele ei eelnenud lõplikku haldusalast ristkontrolli riiklikul tasandil.

10

Holland eraldas algselt riiklikust piirmäärast (4,9 miljonit eurot) rohkem toetusõigusi ja tegi selle põhjal üksikmakseid.

11

SPSi toetused väljastati põllumajandustootjatele, kellel puudusid toetusõigused.

12

Makseid ei peatata süstemaatiliselt kuni kõikide rikkumiste eemaldamise või vajalike dokumentide kättesaadavaks tegemiseni.

13

Taotluste registreerimismenetlused ei taga piisavalt tõendusmaterjali taotluste tegliku kättesaamiskuupäeva kohta ja/või neid ei ole piisavalt kontrollitud.

14

Hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste ebakorrektne rakendamine.

15

Makseid oli süstemaatiliselt valesti arvutatud juhtudel, kus kindlaksmääratud pindala ei olnud piisav kõikidele deklareeritud toetusõigustele.

16

Sanktsioone käsitlevaid ELi õigusakte ei rakendatud juhtudel, kui pindalad olid deklareeritud liiga suurtena.

17

Halduslik ristkontroll selle üle, kas tootmisest kõrvaldatud deklareeritud maa vastab nõuetele, puudub või on ebapiisav.

18

Andmebaasis tehtud muudatuste haldamise kontroll oli ebapiisav.

19

Sama maatüki eest saavad toetust taotleda erinevad põllumajandustootjad erinevate ELi toetuskavade raames.

20

Võrdlusmaatüki pindala suurust võib ületada kuni kahe protsendi ulatuses.

21

Juurviljaaedadele maksti maksimaalselt 0,3 ha eest taotluse kohta ilma kleebisega tähistamise õigusteta (719,62 ha, 134 535,85 eurot).

22

Kontrollide valik põhineb osaliselt aegunud andmetel ja/või mittetäielikul taotluste kogumil.

23

Kontrollide määra ei suurendatud aasta jooksul.

24

Riskianalüüsi põhjal valitud kontrollidega leitud vigade esinemissagedus oli madalam kui juhuslikult valitud kontrollide puhul.

25

Kasutati mõõtmismeetodeid, mille täpsus ei olnud piisav.

26

Märkimisväärsed erinevused komisjonile esitatud statistika ja audiitoritele esitatud alustehinguid puudutavate andmete vahel.

---

(1)  Ei sisalda ristvastavuskontrollidega seotud aspekte.

LISA 5.2

Viimastes kinnitavates avaldustes tehtud peamiste tähelepanekute järelaudit

| | Kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IACS | Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Komisjon ja kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada peamisi kontrolle 2006. aastal (5.11 (1)). | Oma vastuste kohaselt jätkab komisjon intensiivset auditeerimisprogrammi ja kohaldab Kreeka suhtes vajaduse korral finantskorrektsioone.
  Lisaks teostab komisjon hoolikat järelevalvet Kreeka tegevuskava üle, mille Kreeka ametiasutused koostasid eeltoodud puuduste likvideerimiseks komisjoni selgesõnalisel nõudmisel ja tihedas koostöös komisjoniga. Tegevuskavas on erinevate meetmete võtmiseks määratud täpsed tähtajad ning esimesed tulemused peaks kajastuma eelarveaastal 2007 (taotlemisaasta 2006). | 2007. eelarveaasta kinnitava avaldusega seoses tehtud auditis leiti puudusi otseste toodanguga seotud toetustes Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Portugalis: taotluste andmed olid valesti sisestatud, samale maatükile maksti toetust mitmest omavahel sobimatust toetuskavast ning suutmatus rakendada korrektselt karistusi ja sanktsioone põhjustas enammakseid (5.27 alapunkt a (2)).
  Kreekas ei ole maatükkide identifitseerimise süsteem täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses. Lisaks sisaldab mõnes riigis maatükkide identifitseerimise süsteemi graafiline kiht üksnes aerofotosid, mis on üle viie aasta vanad (Prantsusmaa ja Rootsi) (5.30 alapunktid b ja c (2)).
  Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori 2007. aasta tegevusaruanne sisaldab taas kord reservatsiooni IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. | 2007. aasta tegevusaruandes nimetatud küsimustega üldjuhul juba tegeldakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste käigus. |
| SPS | Ühendkuningriik määras toetusõigusi maaomanikele, kes andsid oma maa suuremaks osaks aastast rendile (5.20 (1)).
  Mõned liikmesriigid kohaldasid 2005. aastal reegleid eirates toetusõiguste konsolideerimise sätet kõikidele juhtudele, kus põllumajandustootjatel oli vähem hektareid kui toetusõigusi (5.24 (1)).
  Ühtsel otsemaksete kaval oli mitu kõrvalnähtust: toetust on makstud maaomanikele ja uutele abisaajate kategooriatele (5.28 (1)); paljudes liikmesriikides lubati põllumajandustootjatel endale jätta ootamatu tulu (5.30 (1)); nõuetele mittevastavate investeeringute kriteeriumide alusel määrati täiendavaid toetusõigusi, mille vastavus on küsitav (5.34 (1)). | Komisjoni vastuse kohaselt tehakse 2006. eelarveaasta aastaaruandes mainitud probleemide järelkontroll vastavusmenetluste abil. | Auditis leiti, et toetusõiguste arvutamises esines süstemaatilisi puudusi järgmistel põhjustel:






  — | toetusõigusi eraldati riiklikust ülemmäärast rohkem (Holland) (5.22 alapunkt b (2)), |

Kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

IACS

Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Komisjon ja kontrollikoda on kinnitanud Kreeka suutmatust rakendada peamisi kontrolle 2006. aastal (5.11 (1)).

Oma vastuste kohaselt jätkab komisjon intensiivset auditeerimisprogrammi ja kohaldab Kreeka suhtes vajaduse korral finantskorrektsioone.

Lisaks teostab komisjon hoolikat järelevalvet Kreeka tegevuskava üle, mille Kreeka ametiasutused koostasid eeltoodud puuduste likvideerimiseks komisjoni selgesõnalisel nõudmisel ja tihedas koostöös komisjoniga. Tegevuskavas on erinevate meetmete võtmiseks määratud täpsed tähtajad ning esimesed tulemused peaks kajastuma eelarveaastal 2007 (taotlemisaasta 2006).

2007. eelarveaasta kinnitava avaldusega seoses tehtud auditis leiti puudusi otseste toodanguga seotud toetustes Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Portugalis: taotluste andmed olid valesti sisestatud, samale maatükile maksti toetust mitmest omavahel sobimatust toetuskavast ning suutmatus rakendada korrektselt karistusi ja sanktsioone põhjustas enammakseid (5.27 alapunkt a (2)).

Kreekas ei ole maatükkide identifitseerimise süsteem täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses. Lisaks sisaldab mõnes riigis maatükkide identifitseerimise süsteemi graafiline kiht üksnes aerofotosid, mis on üle viie aasta vanad (Prantsusmaa ja Rootsi) (5.30 alapunktid b ja c (2)).

Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori 2007. aasta tegevusaruanne sisaldab taas kord reservatsiooni IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas.

2007. aasta tegevusaruandes nimetatud küsimustega üldjuhul juba tegeldakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste käigus.

SPS

Ühendkuningriik määras toetusõigusi maaomanikele, kes andsid oma maa suuremaks osaks aastast rendile (5.20 (1)).

Mõned liikmesriigid kohaldasid 2005. aastal reegleid eirates toetusõiguste konsolideerimise sätet kõikidele juhtudele, kus põllumajandustootjatel oli vähem hektareid kui toetusõigusi (5.24 (1)).

Ühtsel otsemaksete kaval oli mitu kõrvalnähtust: toetust on makstud maaomanikele ja uutele abisaajate kategooriatele (5.28 (1)); paljudes liikmesriikides lubati põllumajandustootjatel endale jätta ootamatu tulu (5.30 (1)); nõuetele mittevastavate investeeringute kriteeriumide alusel määrati täiendavaid toetusõigusi, mille vastavus on küsitav (5.34 (1)).

Komisjoni vastuse kohaselt tehakse 2006. eelarveaasta aastaaruandes mainitud probleemide järelkontroll vastavusmenetluste abil.

Auditis leiti, et toetusõiguste arvutamises esines süstemaatilisi puudusi järgmistel põhjustel:

—

toetusõigusi eraldati riiklikust ülemmäärast rohkem (Holland) (5.22 alapunkt b (2)),

| — | toetusõigusi eraldati abikõlbmatule tootmisele, maatükile või investeeringule (5.26 alapunkt b, 5.22 alapunktid c ja d (2)), |
| --- | --- |

—

toetusõigusi eraldati abikõlbmatule tootmisele, maatükile või investeeringule (5.26 alapunkt b, 5.22 alapunktid c ja d (2)),

| — | määrusi/erisätteid ei järgitud või neid rakendati ebakorrektselt (5.22 alapunkt e, 5.24 alapunkt b, 5.25 (2)). |
| --- | --- |

—

määrusi/erisätteid ei järgitud või neid rakendati ebakorrektselt (5.22 alapunkt e, 5.24 alapunkt b, 5.25 (2)).

Kontrollikoja tehtud korduskontrollide tulemusel leiti mitmeid konkreetseid puudusi kohapealsete kontrollide kvaliteedis ja täheldati abikõlbmatuid pindalasid või maatükke, mille riiklikud kontrollijad oleksid pidanud välistama. (Kreeka, Itaalia, Hispaania, Portugal) (5.28 (2)).

Kontrollikoda on siiski arvamusel, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem vähendab jätkuvalt mõjusalt eeskirjade vastaselt tehtavate kulude ohtu, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja kui sellesse salvestatakse SPSi maksete kohaselt eraldatud toetusõigustel põhinevad täpsed ja usaldusväärsed andmed. Hiljuti kasutusele võetud SPSi toetuskavad, nt oliiviõli toetuskava, on positiivseks arenguks, kuigi lähitulevikus võivad need põhjustada vigade suuremat esinemissagedust (5.52 (2)).

Vt vastust punkti 5.22 alapunktile b.

2007. aasta tegevusaruandes nimetatud küsimustega üldjuhul juba tegeldakse nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluste käigus.

Oliiviõli

Kontrollkülastused peamistesse oliiviõli tootvatesse liikmesriikidesse tõid ilmsiks üldised probleemid, mis mõjutavad geoinfosüsteemi usaldusväärsust ja täpsust ning ühtse otsemaksete kava alusel määratavate toetusõiguste arvutamist (5.84 (1)).

Vastavalt komisjoni vastusele 2006. eelarveaasta aastaaruandele on ta alates 2000. aastast rakendanud finantskorrektsioone juba umbes 180 miljoni euro ulatuses ja olulisemad korrektsioonid on veel kavandamisel.

Alates 1. jaanuarist 2006 on oliiviõli tootmise toetused muudetud täielikult tootmisest sõltumatuks ja lõimitud ühtsesse otsemaksete kavva (vaid Hispaanias säilis väike osa tootmisega seotud toetusest).

Oliiviõli tootmise geoinfosüsteemi täpsuse mõju tootmise toetuskava kaasamiseks SPSi on kinnitatud Kreekas ja Itaalias, kus viiest kontrollitud oliiviõli SPSiga seotud tehingust neli sisaldasid vigu (5.14 alapunkt c (2)).

2007. ja 2008. aastal on kohaldatud täiendavaid finantskorrektsioone oliiviõli tootmise toetuste suhtes.

Vt ka vastust punkti 5.14 alapunktile c.

Järelkontrollid

Maaelu arendamise eest vastutav vastavusüksus ei viinud läbi ühtegi auditit määruse (EMÜ) nr 4045/89 rakendamise kohta (5.50 (1)).

E/K

Kontrollikoda leidis (taas kord), et maaelu arendamise meetmed olid võetud vaid osaliselt nii komisjonis kui liikmesriikide tasandil (5.35 (2)).

Vt vastust punktile 5.35.

Seetõttu ei tea komisjon endiselt, kui palju võimalikest mittevastavustest, millest liikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) 4045/89 kohaselt teavitasid, lõppesid sissenõudmiste esitamisega või kui ei lõppenud, siis miks (5.52 (1)).

Komisjon on kehtestanud akrediteerimisasutustele kohustuse, mille kohaselt peavad need tagama, et makseasutused teostavad järelkontrolli teatatud võimalike eeskirjade rikkumiste üle ja koostavad nende kohta aruandeid (5.40–5.45 (2)).

Kontrollikoda järeldas akrediteerimisasutuste aruannete põhjal tehtud analüüsist, et tuleb täiustada makseasutuste tehtavaid järelkontrolle ja aruandlust, mis on seotud deklareeritud võimalike eeskirjade rikkumistega (5.36 (2)).

Vt vastust punktile 5.36.

Endiselt on läbi viimata kontrollid Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias (5.53 (1)).

Igalt eelmiselt kontrollimisperioodilt on ikka veel selliseid kontrolle, mida ei ole lõpule viidud; vanimad neist pärinevad perioodist 2000/2001 (5.34 (2)).

Kontrolliprogrammi rakendamise tähtaegu on 2007. aastal paremini järgitud (5.34 (2)).

Raamatupidamis-arvestuse kontroll ja heakskiit

Kuigi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemide ning maksejärgsete kontrollide eesmärgiks on arvata ühenduse eeskirjadele mittevastavad kulutused rahastamisest välja, siis praegu need seda lõplike abisaajate tasandil ei võimalda. (5.76 (1)).

E/K

Kontrollikoda kordab oma eelmises aastaaruandes esitatud arvamust raamatupidamisarvestuse kontrollimis- ja heakskiitmissüsteemi kohta.

Komisjon selle seisukohaga ei nõustu ning viitab oma vastusele punktile 5.47.

Eksporditoetused

Kontrollikoja poolt läbiviidud füüsiliste ja asenduskontrollide kohta koostati eriaruanded nr 4/2007 ja 21. juuni 2007.

Kontrollikoja poolt läbiviidud analüüs näitas, et füüsiliste ja asenduskontrollide kohta esitatud teave ei ole usaldusväärne (5.55 (1)).

Nõukogu ja komisjon võtsid soovituste põhjal viivitamatult meetmed, muutes asjassepuutuvaid õigusakte (5.38 (2)).

Mitteregulaarsete laevaliinide transpordi tulemusel taas kord ühenduse territooriumile toodud toodetega seotud konkreetset puudust ei ole veel käsitletud (5.38 (2)).

Vt vastust punktile 5.38.

Maaelu arendamine

Põllumajanduse keskkonnameetmete osas tuvastati kontrollikoja auditi käigus endiselt suur veamäär, mis oli tingitud sellest, et põllumajandustootjad ei täitnud oma kohustusi või ametivõimud ei kontrollinud põhiliste abikõlblikkusnõuete täitmist (5.44 (1)).

Komisjoni arvates ei tähenda kontrollikoja leitud suur vigade arv põllumajanduse keskkonnameetmetes, et vigu on palju kõigis maaelu arengule tehtud kulutustes.

Kontrollikoda rõhutab, et maaelu arendamise kulutuste puhul on suur vigade tekkimise oht ja märgib, et sellega arvestades sisaldab põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne üldist reservatsiooni nimetatud kulutuste kohta (5.12 (2)).

Tuleb teha olulisi jõupingutusi, tagamaks, et abisaajad täidavad oma kohustusi maaelu arendamise valdkonnas, kuna nimetatud valdkonnas esineb eriti palju vigu keerukate eeskirjade ja abikõlblikkuse kriteeriumide tõttu (5.57 (2)).

Vt vastust punktile 5.12.

Vt vastust punktile 5.57.

---

(1)  Euroopa Kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti number.

(2)  Euroopa Kontrollikoja 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti number.

LISA 5.3

2007. aastal otsusest välja jäetud makseasutuste raamatupidamisaruanded

| Liikmesriik | Makseasutus | Välja jäetud raamatupidamisaruanded (1) |
| --- | --- | --- |
| EAGF
  (miljonit eurot) | EAFRD
  (miljonit eurot) | TRDI
  (miljonit eurot) |
| Austria | AMA | | 79,00 | |
| Belgia | ALV | | 25,00 | |
| Belgia | Région Wallone | | 14,00 | |
| Saksamaa | Baden-Württemberg | | 52,00 | |
| Saksamaa | Bayern | | 159,00 | |
| Eesti | PRIA | 38,00 | | 41,00 |
| Kreeka | OPEKEPE | 2 378,00 | 194,00 | |
| Soome | MAVI | 580,00 | 217,00 | |
| Itaalia | ARBEA | 101,00 | | |
| Malta | MRAE | 2,00 | | 4,00 |
| Holland | Dienst Regelingen | 1 050,00 | | |
| Portugal | IFADAP | 6,00 | | |
| Portugal | INGA | 528,00 | | |
| Portugal | IFAP | 197,00 | 90,00 | |
| Kokku | 4 868,00 | 830,00 | 45,00 |
| Allikas: komisjoni otsus 2008/393/EÜ (ELT L 139, 29.5.2008, lk 12). |

Liikmesriik

Makseasutus

Välja jäetud raamatupidamisaruanded (1)

EAGF

(miljonit eurot)

EAFRD

(miljonit eurot)

TRDI

(miljonit eurot)

Austria

AMA

79,00

Belgia

ALV

25,00

Belgia

Région Wallone

14,00

Saksamaa

Baden-Württemberg

52,00

Saksamaa

Bayern

159,00

Eesti

PRIA

38,00

41,00

Kreeka

OPEKEPE

2 378,00

194,00

Soome

MAVI

580,00

217,00

Itaalia

ARBEA

101,00

Malta

MRAE

2,00

4,00

Holland

Dienst Regelingen

1 050,00

Portugal

IFADAP

6,00

Portugal

INGA

528,00

Portugal

IFAP

197,00

90,00

Kokku

4 868,00

830,00

45,00

Allikas: komisjoni otsus 2008/393/EÜ (ELT L 139, 29.5.2008, lk 12).

---

(1)  Raamatupidamisaruanded, mida komisjon ei suutnud oma 30. aprilli 2008. aasta otsustega kontrollida ja heaks kiita. Olukorra põhjustasid vastavad liikmesriigid, kes vajavad aega täiendavateks päringuteks.

Allikas: komisjoni otsus 2008/393/EÜ (ELT L 139, 29.5.2008, lk 12).

PEATÜKK 6

Ühtekuuluvuspoliitika

SISUKORD

| 6.1–6.20 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

6.1–6.20

| 6.2–6.20 | Ühtekuuluvuspoliitika eritunnused |
| --- | --- |

6.2–6.20

| 6.4–6.6 | Poliitika eesmärgid ja vahendid: 2000–2006 |
| --- | --- |

6.4–6.6

| 6.7–6.8 | Kuidas raha kulutatakse? |
| --- | --- |

6.7–6.8

| 6.9–6.14 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

6.9–6.14

| 6.15 | Finantskorrektsioonid |
| --- | --- |

6.15

| 6.16–6.17 | Vead struktuurimeetmete projektide kaasrahastamisel |
| --- | --- |

6.16–6.17

| 6.18–6.20 | Periood 2007–2013 |
| --- | --- |

6.18–6.20

| 6.21–6.36 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

6.21–6.36

| 6.21 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

6.21

| 6.22–6.31 | Auditileiud |
| --- | --- |

6.22–6.31

| 6.22–6.27 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

6.22–6.27

| 6.28–6.31 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

6.28–6.31

| 6.32–6.36 | Üldine järeldus ja soovitused |
| --- | --- |

6.32–6.36

| 6.32 | Üldine järeldus |
| --- | --- |

6.32

| 6.33–6.36 | Soovitused |
| --- | --- |

6.33–6.36

| 6.37 | Eelnevate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

6.37

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Peatükis esitatakse kontrollikoja leiud kahes poliitikavaldkonnas, mis edendavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust: 4 – tööhõive ja sotsiaalküsimused ja 13 – regionaalpoliitika. Peatükis esitatakse ka aruanne 2000.–2006. aastamaaelu arendamise ja kalanduse kulude kohta (poliitikavaldkondade 5 – põllumajandus ja maaelu arendamine ja 11 – kalandus osad). 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 45 575 miljonit eurot ja maksete kogusumma 42 015 miljonit eurot. Maksete jagunemine poliitikavaldkondade kaupa on esitatud
  diagrammil 6.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Peatükis esitatakse kontrollikoja leiud kahes poliitikavaldkonnas, mis edendavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust: 4 – tööhõive ja sotsiaalküsimused ja 13 – regionaalpoliitika. Peatükis esitatakse ka aruanne 2000.–2006. aastamaaelu arendamise ja kalanduse kulude kohta (poliitikavaldkondade 5 – põllumajandus ja maaelu arendamine ja 11 – kalandus osad). 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 45 575 miljonit eurot ja maksete kogusumma 42 015 miljonit eurot. Maksete jagunemine poliitikavaldkondade kaupa on esitatud
  diagrammil 6.1
  .

Image

Ühtekuuluvuspoliitika eritunnused

| 6.2. | ELi ühtekuuluvusega seotud kulutused on kavandatud mitmeaastaste programmitöö perioodide kaupa; iga programmitöö perioodiga seonduvad maksed jätkuvad mõne aasta jooksul pärast programmitöö lõppu. Peatükis käsitletakse 2000.–2006. aasta programmitöö perioodiga seonduvaid makseid, kuna need moodustavad suurema osa kuludest (84 %) (1). 2007.–2013. aasta perioodiga seonduvaid küsimusi käsitletakse punktides 6.18–6.20. |
| --- | --- |

6.2.

ELi ühtekuuluvusega seotud kulutused on kavandatud mitmeaastaste programmitöö perioodide kaupa; iga programmitöö perioodiga seonduvad maksed jätkuvad mõne aasta jooksul pärast programmitöö lõppu. Peatükis käsitletakse 2000.–2006. aasta programmitöö perioodiga seonduvaid makseid, kuna need moodustavad suurema osa kuludest (84 %) (1). 2007.–2013. aasta perioodiga seonduvaid küsimusi käsitletakse punktides 6.18–6.20.

| 6.3. | EL finantseerib ühtekuuluvuspoliitikat kaasrahastamise abil: liikmesriigid peavad samuti toetatud projektide rahastamisest osa võtma. Ühenduse toetus tuleb mitmest eelarve fondist: struktuurifondid (vt punkt 6.5) ja ühtekuuluvusfond (vt punkt 6.6). |
| --- | --- |

6.3.

EL finantseerib ühtekuuluvuspoliitikat kaasrahastamise abil: liikmesriigid peavad samuti toetatud projektide rahastamisest osa võtma. Ühenduse toetus tuleb mitmest eelarve fondist: struktuurifondid (vt punkt 6.5) ja ühtekuuluvusfond (vt punkt 6.6).

Poliitika eesmärgid ja vahendid: 2000–2006

| 6.4. | Programmitöö perioodil 2000–2006 olid struktuurimeetmed suunatud järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

6.4.

Programmitöö perioodil 2000–2006 olid struktuurimeetmed suunatud järgmistele valdkondadele:

| a) | mahajäänud piirkondade struktuurilise kohandumise edendamine (eesmärk 1); |
| --- | --- |

a)

mahajäänud piirkondade struktuurilise kohandumise edendamine (eesmärk 1);

| b) | struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (eesmärk 2); |
| --- | --- |

b)

struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse ümberkorraldamise toetamine (eesmärk 2);

| c) | koolitus- ja tööhõivesüsteemide nüüdisajastamine (eesmärk 3); |
| --- | --- |

c)

koolitus- ja tööhõivesüsteemide nüüdisajastamine (eesmärk 3);

ja mitmetele teistel ühenduse algatustele, näiteks piirkondadevaheline koostöö ELis ja linnapiirkondade toetamine.

| 6.5. | Vahendid eraldatakse neljast struktuurifondist: |
| --- | --- |

6.5.

Vahendid eraldatakse neljast struktuurifondist:

| a) | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) toetab esimest ja teist eesmärki, kaasfinantseerides investeeringuid infrastruktuuri, luues ja säilitades töökohti, toetades kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) toetab esimest ja teist eesmärki, kaasfinantseerides investeeringuid infrastruktuuri, luues ja säilitades töökohti, toetades kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust;

| b) | Euroopa Sotsiaalfond toetab esimest, teist ja kolmandat eesmärki, eraldades rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursside arendamiseks ja tööturule integreerimiseks; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Sotsiaalfond toetab esimest, teist ja kolmandat eesmärki, eraldades rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursside arendamiseks ja tööturule integreerimiseks;

| c) | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) kaasrahastab maaelu arendamise projekte ja |
| --- | --- |

c)

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu (EAGGF arendusrahastu) kaasrahastab maaelu arendamise projekte ja

| d) | Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) kaasrahastab meetmeid, et saavutada püsiv tasakaal kalavarude ja nende kasutamise vahel, parandada konkurentsivõimet ja arendustööd kalandussektoris. |
| --- | --- |

d)

Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) kaasrahastab meetmeid, et saavutada püsiv tasakaal kalavarude ja nende kasutamise vahel, parandada konkurentsivõimet ja arendustööd kalandussektoris.

| 6.6. | Lisaks toetab Ühtekuuluvusfond nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamist, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest (2). |
| --- | --- |

6.6.

Lisaks toetab Ühtekuuluvusfond nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamist, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest (2).

Kuidas raha kulutatakse?

| 6.7. | Struktuurifondidest kaasrahastatud projektid viiakse läbi rakenduskavade raamistikus. 2000–2006 oli 545 rakenduskava, mille suurus ulatus vähem kui 500 000 eurost kuni üle 8 miljardi euro. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi kuuluvad programitööperioodil 2000–2006 ainult projektid, mitte rakenduskavad. Periood hõlmas 1 094 Ühtekuuluvusfondi projekti. Nende suurus varieerus 50 000 eurost üle miljardi euroni. |
| --- | --- |

6.7.

Struktuurifondidest kaasrahastatud projektid viiakse läbi rakenduskavade raamistikus. 2000–2006 oli 545 rakenduskava, mille suurus ulatus vähem kui 500 000 eurost kuni üle 8 miljardi euro. Nende programmide projektikulud erinevad märgatavalt, ulatudes paarisaja euro suurusest toetusest üksikutele abisaajatele kuni mitmesaja miljoni euro suuruse toetuseni suurele infrastruktuuriprojektile. Ühtekuuluvusfondi kuuluvad programitööperioodil 2000–2006 ainult projektid, mitte rakenduskavad. Periood hõlmas 1 094 Ühtekuuluvusfondi projekti. Nende suurus varieerus 50 000 eurost üle miljardi euroni.

| 6.8. | Projekti struktuurifondi või Ühtekuuluvusfondi poolne rahastamine toimub läbi projektikulude hüvitamise, (3) mis põhineb projekti elluviija kuludeklaratsioonil
   (4). Projekti elluviija esitab tavaliselt mitu kulude vahedeklaratsiooni ja projekti lõpus lõpliku deklaratsiooni. |
| --- | --- |

6.8.

Projekti struktuurifondi või Ühtekuuluvusfondi poolne rahastamine toimub läbi projektikulude hüvitamise, (3) mis põhineb projekti elluviija kuludeklaratsioonil
   (4). Projekti elluviija esitab tavaliselt mitu kulude vahedeklaratsiooni ja projekti lõpus lõpliku deklaratsiooni.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 6.9. | Vastutus ühtekuuluvuspoliitika kulutuste korrektsuse eest algab liikmesriigist, aga komisjonil on lõplik vastutus eelarve korrektse täitmise eest. |
| --- | --- |

6.9.

Vastutus ühtekuuluvuspoliitika kulutuste korrektsuse eest algab liikmesriigist, aga komisjonil on lõplik vastutus eelarve korrektse täitmise eest.

| 6.9. | Liikmesriigid vastutavad valdkondlike määruste alusel selle eest, et komisjonile kaasrahastamiseks deklareeritud kulude regulaarsus oleks tagatud. Komisjon teostab juhtimiskorralduste alusel järelevalvet, et tagada liikmesriikide kontrollsüsteemide tõhus toimimine või võtta vajadusel parandusmeetmeid, mis võimaldavad tal võtta vastutuse eelarve täitmise eest (finantsmääruse artikli 53b lõige 4). Komisjon teostab järelevalveülesandeid auditeerimise kaudu, kuid samuti programmi läbirääkimiste, järelevalvekomiteede, korraldus- ja auditeerimisasutuste, suuniste ning seminaride vahendusel. Komisjoni järelevalvemeetmeid tõhustati veelgi komisjonis 19. veebruaril 2008 vastuvõetud tegevuskava kaudu. |
| --- | --- |

6.9.

Liikmesriigid vastutavad valdkondlike määruste alusel selle eest, et komisjonile kaasrahastamiseks deklareeritud kulude regulaarsus oleks tagatud. Komisjon teostab juhtimiskorralduste alusel järelevalvet, et tagada liikmesriikide kontrollsüsteemide tõhus toimimine või võtta vajadusel parandusmeetmeid, mis võimaldavad tal võtta vastutuse eelarve täitmise eest (finantsmääruse artikli 53b lõige 4). Komisjon teostab järelevalveülesandeid auditeerimise kaudu, kuid samuti programmi läbirääkimiste, järelevalvekomiteede, korraldus- ja auditeerimisasutuste, suuniste ning seminaride vahendusel. Komisjoni järelevalvemeetmeid tõhustati veelgi komisjonis 19. veebruaril 2008 vastuvõetud tegevuskava kaudu.

| 6.10. | Struktuurimeetmete projektide kontrollimine hõlmab kahte tasandit. Esimene on liikmesriigi kontrollisüsteem, mille eesmärk on ära hoida projektikulude ebaõiget hüvitamist ja muid eeskirjade eiramisi. Teine tase hõlmab komisjoni järelevalvet. Selle eesmärk on tagada, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on loodud ja töötavad nõuetekohaselt ning vähendavad liikmesriikides puuduste riski kontrollide osas. |
| --- | --- |

6.10.

Struktuurimeetmete projektide kontrollimine hõlmab kahte tasandit. Esimene on liikmesriigi kontrollisüsteem, mille eesmärk on ära hoida projektikulude ebaõiget hüvitamist ja muid eeskirjade eiramisi. Teine tase hõlmab komisjoni järelevalvet. Selle eesmärk on tagada, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on loodud ja töötavad nõuetekohaselt ning vähendavad liikmesriikides puuduste riski kontrollide osas.

| 6.11. | Programmiperioodil 2000–2006 hõlmab kontrollisüsteem liikmesriigis nelja peamist kontrollifunktsiooni. Need peavad olema selgelt määratletud ja määratud asutustele, mis peavad olema üksteisest sõltumatud, välja arvatud auditi- ja järelauditiasutus. Vt
  joonis 6.2
  . |
| --- | --- |

6.11.

Programmiperioodil 2000–2006 hõlmab kontrollisüsteem liikmesriigis nelja peamist kontrollifunktsiooni. Need peavad olema selgelt määratletud ja määratud asutustele, mis peavad olema üksteisest sõltumatud, välja arvatud auditi- ja järelauditiasutus. Vt
  joonis 6.2
  .

| 6.12. | Kord erineb liikmesriigiti. Osas liikmesriikides on kontrollitoiminguid tsentraliseeritud riiklikul tasandil. Osas delegeeritakse need vahendusasutuste kaudu piirkondliku või kohaliku taseme üksusele või sektorispetsiifilisele üksusele (detsentraliseeritud kontrollid). |
| --- | --- |

6.12.

Kord erineb liikmesriigiti. Osas liikmesriikides on kontrollitoiminguid tsentraliseeritud riiklikul tasandil. Osas delegeeritakse need vahendusasutuste kaudu piirkondliku või kohaliku taseme üksusele või sektorispetsiifilisele üksusele (detsentraliseeritud kontrollid).

| 6.13. | Komisjoni järelevalve koosneb peamiselt järelaudititest ja finantskorrektsioonide kehtestamisest, juhul kui avastatakse tõsiseid kontrollipuudusi. |
| --- | --- |

6.13.

Komisjoni järelevalve koosneb peamiselt järelaudititest ja finantskorrektsioonide kehtestamisest, juhul kui avastatakse tõsiseid kontrollipuudusi.

| 6.13. | Komisjon osutab punkti 6.9 vastusele. |
| --- | --- |

6.13.

Komisjon osutab punkti 6.9 vastusele.

Image

| 6.14. | Komisjoni audit võib olla tõhus järelevalvevahend: |
| --- | --- |

6.14.

Komisjoni audit võib olla tõhus järelevalvevahend:

| 6.14. | |
| --- | --- |

6.14.

| a) | kui see põhineb liikmesriikide kontrollisüsteemi puuduste riskihindamisel; |
| --- | --- |

a)

kui see põhineb liikmesriikide kontrollisüsteemi puuduste riskihindamisel;

| b) | kui see annab reaalselt kasutatava tulemuse, see tähendab kas kindlat alust parandusmeetmetele või piisavat kindlust, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, ja |
| --- | --- |

b)

kui see annab reaalselt kasutatava tulemuse, see tähendab kas kindlat alust parandusmeetmetele või piisavat kindlust, et parandusmeetmeid ei ole vaja võtta, ja

| c) | kui audititulemuste põhjal võetakse asjakohased ja õigeaegseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

c)

kui audititulemuste põhjal võetakse asjakohased ja õigeaegseid parandusmeetmeid.

| c) | Komisjoni audititest tulenevateks parandusmeetmeteks võivad olla riiklike ametiasutuste parandusmeetmete tõhus rakendamine ja/või riiklike ametiasutuste tehtud finantskorrektsioonid, samuti programmi rakendamise või lõpetamise ajal komisjoni kohaldatud finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

c)

Komisjoni audititest tulenevateks parandusmeetmeteks võivad olla riiklike ametiasutuste parandusmeetmete tõhus rakendamine ja/või riiklike ametiasutuste tehtud finantskorrektsioonid, samuti programmi rakendamise või lõpetamise ajal komisjoni kohaldatud finantskorrektsioonid.

Kontrollikoda hindab neid auditeid, lähtudes ülanimetatud kriteeriumitest.

Finantskorrektsioonid

| 6.15. | Komisjon on jäänud oma seisukoha juurde, et enamik kontrollikoja poolt avastatud ja aruandes esitatud vigadest avastatakse ja parandatakse tõenäoliselt mitmeaastase korrigeerimissüsteemi kaudu (5). Komisjonil on siiski võimalik esitada piisavalt tõendeid liikmesriikide korrektsioonide kohta. Finantskorrektsioonide rakendamise süsteeme käsitletakse 3. peatükis (vt punktid 3.21–3.29 ja diagramm 3.2) ja tegelikult tehtud finantskorrektsioone 1. peatükis (vt punktid 1.36–1.38). |
| --- | --- |

6.15.

Komisjon on jäänud oma seisukoha juurde, et enamik kontrollikoja poolt avastatud ja aruandes esitatud vigadest avastatakse ja parandatakse tõenäoliselt mitmeaastase korrigeerimissüsteemi kaudu (5). Komisjonil on siiski võimalik esitada piisavalt tõendeid liikmesriikide korrektsioonide kohta. Finantskorrektsioonide rakendamise süsteeme käsitletakse 3. peatükis (vt punktid 3.21–3.29 ja diagramm 3.2) ja tegelikult tehtud finantskorrektsioone 1. peatükis (vt punktid 1.36–1.38).

| 6.15. | Komisjon on teinud olulisi jõupingutusi, et parandada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteeti, ning tegeleb praegu kõnealuste andmete terviklikkuse ja täpsuse kontrollimisega. Nagu on märgitud komisjoni vastuses punktile 3.25, on jõupingutuste abil tehtud edusamme usaldusväärsete tõendite saamisel mitmeaastaste parandusmehhanismide toimimise kohta. |
| --- | --- |

6.15.

Komisjon on teinud olulisi jõupingutusi, et parandada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteeti, ning tegeleb praegu kõnealuste andmete terviklikkuse ja täpsuse kontrollimisega. Nagu on märgitud komisjoni vastuses punktile 3.25, on jõupingutuste abil tehtud edusamme usaldusväärsete tõendite saamisel mitmeaastaste parandusmehhanismide toimimise kohta.

Vead struktuurimeetmete projektide kaasrahastamisel

| 6.16. | On olemas suur risk, et struktuurimeetmete projektide kulud on ebakorrektselt deklareeritud ja selle tulemusena ka ebakorrektselt hüvitatud. Käesoleva aruande kontekstis tähendab ebakorrektne hüvitis liigset hüvitamist. Selle põhjuseks võib olla: |
| --- | --- |

6.16.

On olemas suur risk, et struktuurimeetmete projektide kulud on ebakorrektselt deklareeritud ja selle tulemusena ka ebakorrektselt hüvitatud. Käesoleva aruande kontekstis tähendab ebakorrektne hüvitis liigset hüvitamist. Selle põhjuseks võib olla:

| a) | abikõlblikkusviga – hüvitatud kulud ei ole kooskõlas abikõlblikkusreeglitega; |
| --- | --- |

a)

abikõlblikkusviga – hüvitatud kulud ei ole kooskõlas abikõlblikkusreeglitega;

| b) | tõendamisviga – hüvitatud kulud sisaldavad kulusid, mis ei ole tegelikkuses aset leidnud või mida ei ole dokumenteeritud; |
| --- | --- |

b)

tõendamisviga – hüvitatud kulud sisaldavad kulusid, mis ei ole tegelikkuses aset leidnud või mida ei ole dokumenteeritud;

| c) | täpsusviga – kulutused ei ole korrektselt arvutatud; või |
| --- | --- |

c)

täpsusviga – kulutused ei ole korrektselt arvutatud; või

| d) | kombineeritud viga – kui hüvitatud kulusid mõjutab rohkem kui üks nimetatud vigadest. |
| --- | --- |

d)

kombineeritud viga – kui hüvitatud kulusid mõjutab rohkem kui üks nimetatud vigadest.

| 6.16. | Ühtekuuluvuspoliitika raames tehtavatel maksetel on kõrge riskiaste, kuna erinevatel tasanditel on rakendamisega seotud palju erinevaid asutusi, palju on abisaajaid, samuti on vahendite üldise mahuga seotud kaasrahastatud tegevused. Kui esimese tasandi halduskontroll ja tõendamine toimivad nõuetekohaselt, saab seda riski piisavalt vähendada. |
| --- | --- |

6.16.

Ühtekuuluvuspoliitika raames tehtavatel maksetel on kõrge riskiaste, kuna erinevatel tasanditel on rakendamisega seotud palju erinevaid asutusi, palju on abisaajaid, samuti on vahendite üldise mahuga seotud kaasrahastatud tegevused. Kui esimese tasandi halduskontroll ja tõendamine toimivad nõuetekohaselt, saab seda riski piisavalt vähendada.

| 6.17. | Projekti võivad mõjutada ka eeskirjade järgimisega seotud vead. Peamiselt on need vead seotud lepingute sõlmimise korraga ja avalikustamise nõuetest mittekinnipidamisega. Need liigitatakse mittekvantifitseeritud vigadeks. Siiski, riigihangete menetluste mittejärgimise tõsised juhud, mis mõjutavad maksetingimusi, liigitatakse abikõlblikkusvigadeks (vt punktid 1.9–1.11). |
| --- | --- |

6.17.

Projekti võivad mõjutada ka eeskirjade järgimisega seotud vead. Peamiselt on need vead seotud lepingute sõlmimise korraga ja avalikustamise nõuetest mittekinnipidamisega. Need liigitatakse mittekvantifitseeritud vigadeks. Siiski, riigihangete menetluste mittejärgimise tõsised juhud, mis mõjutavad maksetingimusi, liigitatakse abikõlblikkusvigadeks (vt punktid 1.9–1.11).

Periood 2007–2013

| 6.18. | Programmitöö periood 2007–2013 hõlmab kolme eesmärki (lähenemise eesmärk, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk ning Euroopa piirkondliku koostöö eesmärk). On kolm fondi: regionaalarengu-, sotsiaal- ja ühtekuuluvusfond. Programmide eesmärk on tugevdada liikmesriikide ja nende piirkondade ja linnade atraktiivsust; edendada uuendusi, ettevõtlust ja teadmistepõhist majandust; arendada piirkondlikku majandust ja luua uusi ja paremaid töökohti. |
| --- | --- |

6.18.

Programmitöö periood 2007–2013 hõlmab kolme eesmärki (lähenemise eesmärk, piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk ning Euroopa piirkondliku koostöö eesmärk). On kolm fondi: regionaalarengu-, sotsiaal- ja ühtekuuluvusfond. Programmide eesmärk on tugevdada liikmesriikide ja nende piirkondade ja linnade atraktiivsust; edendada uuendusi, ettevõtlust ja teadmistepõhist majandust; arendada piirkondlikku majandust ja luua uusi ja paremaid töökohti.

| 6.19. | 2007 oli uue programmitöö perioodi esimene aasta, tegemist oli põhimõtteliselt ettevalmistava etapiga, mille jooksul kulusid hüvitamiseks ei deklareeritud. Aasta maksed olid 6,8 miljardit eurot, mis moodustas 2 % heakskiidetud programmide eelmaksetest (2,5 % Ühtekuuluvusfondi projektide puhul uutes liikmesriikides). Kuna 2007. eelarveaasta osas hüvitisi ei olnud, hõlmas kontrollikoja üksikasjalik audititöö ainult 2000.–2006. aasta projekte ja programme. |
| --- | --- |

6.19.

2007 oli uue programmitöö perioodi esimene aasta, tegemist oli põhimõtteliselt ettevalmistava etapiga, mille jooksul kulusid hüvitamiseks ei deklareeritud. Aasta maksed olid 6,8 miljardit eurot, mis moodustas 2 % heakskiidetud programmide eelmaksetest (2,5 % Ühtekuuluvusfondi projektide puhul uutes liikmesriikides). Kuna 2007. eelarveaasta osas hüvitisi ei olnud, hõlmas kontrollikoja üksikasjalik audititöö ainult 2000.–2006. aasta projekte ja programme.

| 6.20. | Programmitöö perioodiga 2007–2013 seonduvates määrustes (6) täpsustatakse ja tugevdatakse kontrollisätteid veelgi ning esitatakse täiendavaid selgitusi komisjoni ja liikmesriikide kohustuste kohta. Auditeerimissätteid on uue programmitöö perioodi jaoks oluliselt laiendatud. Liikmesriigid peavad esitama koos iga rakenduskava süsteemide kirjeldusega komisjonile heakskiitmiseks auditi strateegia dokumendi ja vastavusavalduse (7). Samuti tuleb esitada süsteemide auditil ja representatiivse tehingute valimi auditil põhinevad iga-aastased kontrolliaruanded, mille põhjal koostatakse iga-aastane auditi järeldusotsus. |
| --- | --- |

6.20.

Programmitöö perioodiga 2007–2013 seonduvates määrustes (6) täpsustatakse ja tugevdatakse kontrollisätteid veelgi ning esitatakse täiendavaid selgitusi komisjoni ja liikmesriikide kohustuste kohta. Auditeerimissätteid on uue programmitöö perioodi jaoks oluliselt laiendatud. Liikmesriigid peavad esitama koos iga rakenduskava süsteemide kirjeldusega komisjonile heakskiitmiseks auditi strateegia dokumendi ja vastavusavalduse (7). Samuti tuleb esitada süsteemide auditil ja representatiivse tehingute valimi auditil põhinevad iga-aastased kontrolliaruanded, mille põhjal koostatakse iga-aastane auditi järeldusotsus.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 6.21. | Kontrollikoda auditeeris 180 vahehüvitist, (8) mis maksti 2007. aastal (programmitöö perioodil 2000–2006) 176 struktuurifondide projektile (99 ERFi projekti, 56 ESFi projekti, 21 EAGGFi projekti) ja 4 Ühtekuuluvusfondi projekti. 176 struktuurifondide projekti viidi läbi 16 rakenduskava raames kümnest liikmesriigist. Iga rakenduskava kohta võttis vastav liikmesriik kasutusele vähemalt ühe kontrollisüsteemi, nagu näidatud
  joonisel 6.2
  . Kontrollikoda hindas nende kontrollisüsteemide vastavust määrustele ja nende tõhusust seaduslikkust ja korrektsust ohustavate riskide haldamisel. Kontrollikoda hindas osaliselt ka komisjoni järelevalvetegevust, analüüsides 20 komisjoni poolt tehtud auditit. |
| --- | --- |

6.21.

Kontrollikoda auditeeris 180 vahehüvitist, (8) mis maksti 2007. aastal (programmitöö perioodil 2000–2006) 176 struktuurifondide projektile (99 ERFi projekti, 56 ESFi projekti, 21 EAGGFi projekti) ja 4 Ühtekuuluvusfondi projekti. 176 struktuurifondide projekti viidi läbi 16 rakenduskava raames kümnest liikmesriigist. Iga rakenduskava kohta võttis vastav liikmesriik kasutusele vähemalt ühe kontrollisüsteemi, nagu näidatud
  joonisel 6.2
  . Kontrollikoda hindas nende kontrollisüsteemide vastavust määrustele ja nende tõhusust seaduslikkust ja korrektsust ohustavate riskide haldamisel. Kontrollikoda hindas osaliselt ka komisjoni järelevalvetegevust, analüüsides 20 komisjoni poolt tehtud auditit.

Auditileiud

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 6.22. | Kokkuvõte ühtekuuluvuspoliitika projektide ELi rahastamise seaduslikkust ja korrektsust käsitlevatest leidudest on esitatud
  tabelites 6.1
  ja
  6.2
  . |
| --- | --- |

6.22.

Kokkuvõte ühtekuuluvuspoliitika projektide ELi rahastamise seaduslikkust ja korrektsust käsitlevatest leidudest on esitatud
  tabelites 6.1
  ja
  6.2
  .

| 6.23. | Tabel 6.1
  näitab, et ainult 46 % kontrollikoja representatiivse statistilise valimi projektidest olid seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigadest mõjutamata (31 % 2006. aastal). |
| --- | --- |

6.23.

Tabel 6.1
  näitab, et ainult 46 % kontrollikoja representatiivse statistilise valimi projektidest olid seaduslikkuse ja korrektsusega seotud vigadest mõjutamata (31 % 2006. aastal).

| 6.23. | Kulude abikõlblikkusega seotud teatavate eeskirjade kohaldamist võib tõlgendada erinevalt. Vigadest mõjutatud 97 projekti suhtes, mille kontrollikoda esitas tabelis 6.1, on komisjon arvamusel, et seitsme projekti puhul ei anna kontrollikoja tuvastatud vead alust finantskorrektsioonide või muude järelmeetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

6.23.

Kulude abikõlblikkusega seotud teatavate eeskirjade kohaldamist võib tõlgendada erinevalt. Vigadest mõjutatud 97 projekti suhtes, mille kontrollikoda esitas tabelis 6.1, on komisjon arvamusel, et seitsme projekti puhul ei anna kontrollikoja tuvastatud vead alust finantskorrektsioonide või muude järelmeetmete kohaldamiseks.

| 6.24. | Tabelis 6.2
  analüüsitakse hüvitisi mõjutavaid vigu nende liikide kaupa. Tulemus on küllaltki sarnane 2006. aasta tulemusega. |
| --- | --- |

6.24.

Tabelis 6.2
  analüüsitakse hüvitisi mõjutavaid vigu nende liikide kaupa. Tulemus on küllaltki sarnane 2006. aasta tulemusega.

Tabel 6.1 – Eeskirjade järgimisega seotud vigade risttabel hüvitiste korrektsuse kaupa (9)

| Projektid, kus eeskirjade järgimisega seotud vigu | Projektid, millele maksti hüvitist | Kokku |
| --- | --- | --- |
| ebakorrektselt | korrektselt |
| esines | 29 juhtumit | 27 juhtumit | 56 juhtumit |
| 16 % | 15 % | 31 % |
| ei esinenud | 41 juhtumit | 83 juhtumit | 124 juhtumit |
| 23 % | 46 % | 69 % |
| Kokku | 70 juhtumit | 110 juhtumit | 180 juhtumit |
| 39 % | 61 % | 100 % |

Projektid, kus eeskirjade järgimisega seotud vigu

Projektid, millele maksti hüvitist

Kokku

ebakorrektselt

korrektselt

esines

29 juhtumit

27 juhtumit

56 juhtumit

16 %

15 %

31 %

ei esinenud

41 juhtumit

83 juhtumit

124 juhtumit

23 %

46 %

69 %

Kokku

70 juhtumit

110 juhtumit

180 juhtumit

39 %

61 %

100 %

Tabel 6.2 – Hüvitisi mõjutavate vigade analüüs liikide kaupa

| Hüvitiste korrektsus | Fond | Kokku |
| --- | --- | --- |
| ERF | ESF | EAGGF | Ühtekuuluvusfond |
| Abikõlblikkusviga | 18 juhtumit | 7 juhtumit | 3 juhtumit | 2 juhtumit | 30 juhtumit |
| 18 % | 13 % | 14 % | 50 % | 17 % |
| Tõendamisviga | 5 juhtumit | 0 juhtumit | 3 juhtumit | 0 juhtumit | 8 juhtumit |
| 5 % | 0 % | 14 % | 0 % | 4 % |
| Täpsusviga | 8 juhtumit | 4 juhtumit | 0 juhtumit | 0 juhtumit | 12 juhtumit |
| 8 % | 7 % | 0 % | 0 % | 7 % |
| Kombineeritud viga | 5 juhtumit | 15 juhtumit | 0 juhtumit | 0 juhtumit | 20 juhtumit |
| 5 % | 27 % | 0 % | 0 % | 11 % |
| Korrektne hüvitamine | 63 juhtumit | 30 juhtumit | 15 juhtumit | 2 juhtumit | 110 juhtumit |
| 64 % | 54 % | 72 % | 50 % | 61 % |
| Kokku | 99 juhtumit | 56 juhtumit | 21 juhtumit | 4 juhtumit | 180 juhtumit |
| 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Hüvitiste korrektsus

Fond

Kokku

ERF

ESF

EAGGF

Ühtekuuluvusfond

Abikõlblikkusviga

18 juhtumit

7 juhtumit

3 juhtumit

2 juhtumit

30 juhtumit

18 %

13 %

14 %

50 %

17 %

Tõendamisviga

5 juhtumit

0 juhtumit

3 juhtumit

0 juhtumit

8 juhtumit

5 %

0 %

14 %

0 %

4 %

Täpsusviga

8 juhtumit

4 juhtumit

0 juhtumit

0 juhtumit

12 juhtumit

8 %

7 %

0 %

0 %

7 %

Kombineeritud viga

5 juhtumit

15 juhtumit

0 juhtumit

0 juhtumit

20 juhtumit

5 %

27 %

0 %

0 %

11 %

Korrektne hüvitamine

63 juhtumit

30 juhtumit

15 juhtumit

2 juhtumit

110 juhtumit

64 %

54 %

72 %

50 %

61 %

Kokku

99 juhtumit

56 juhtumit

21 juhtumit

4 juhtumit

180 juhtumit

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

| 6.25. | Kontrollikoja auditivalimis olid ERFi ebakorrektsete hüvitiste põhjuseks kõige sagedamini abikõlblikkusvead: |
| --- | --- |

6.25.

Kontrollikoja auditivalimis olid ERFi ebakorrektsete hüvitiste põhjuseks kõige sagedamini abikõlblikkusvead:

| 6.25. | Komisjon kontrollib tulemusi, et tagada asjakohaste meetmete võtmine. |
| --- | --- |

6.25.

Komisjon kontrollib tulemusi, et tagada asjakohaste meetmete võtmine.

| a) | kulude kaasamine, mida ei oleks pidanud hüvitama nende iseloomu tõttu, ja |
| --- | --- |

a)

kulude kaasamine, mida ei oleks pidanud hüvitama nende iseloomu tõttu, ja

| b) | riigihangete eeskirjade jäme eiramine. |
| --- | --- |

b)

riigihangete eeskirjade jäme eiramine.

| b) | Komisjon märgib eeskirjadest kõrvalekaldumistena ära ka riigihanke-eeskirjade rikkumised, mistõttu on komisjon sihikule võtnud enda auditeerimistegevuse kõnealuses riskialtis valdkonnas ning on võtnud muid meetmeid, nagu näiteks liikmesriikidele suuniste andmine selle kohta, milliseid finantskorrektsiooni tasemeid kohaldada. |
| --- | --- |

b)

Komisjon märgib eeskirjadest kõrvalekaldumistena ära ka riigihanke-eeskirjade rikkumised, mistõttu on komisjon sihikule võtnud enda auditeerimistegevuse kõnealuses riskialtis valdkonnas ning on võtnud muid meetmeid, nagu näiteks liikmesriikidele suuniste andmine selle kohta, milliseid finantskorrektsiooni tasemeid kohaldada.

Näide:Eesmärk 1 piirkonnas paiknev ülikool laskis robootikaprojektiga seonduvaid töid teha väljaspool eesmärk 1 piirkonda. See ei olnud uurimistegevusele antava riigiabi kohta kehtivate riigi seadustega lubatud, mille alusel ERF projekti kaasrahastas, muutes kulud abikõlbmatuteks.Puhkeküla omanikud ei korraldanud renoveerimistööde avalikku pakkumismenetlust, mille eest nad said toetusi kokku 63 % kulude ulatuses, sh 33 % ulatuses maksude vähendamine ja 25 % ulatuses ERFi toetus. Kuna ELi riigihangete eeskirjad kehtivad erafirmade projektidele, mille osas on avalike vahendite osakaal suurem kui 50 %, muutis rikkumine projekti ELi toetuseks abikõlbmatuks.

| 6.26. | ESFi puhul olid kõige tavalisemad vead järgmised: |
| --- | --- |

6.26.

ESFi puhul olid kõige tavalisemad vead järgmised:

| 6.26. | Komisjon kontrollib tulemusi, et tagada asjakohaste meetmete võtmine. |
| --- | --- |

6.26.

Komisjon kontrollib tulemusi, et tagada asjakohaste meetmete võtmine.

| a) | puudusid tõendid, et üldkulud või personalikulud tegelikult projektiga seondusid, |
| --- | --- |

a)

puudusid tõendid, et üldkulud või personalikulud tegelikult projektiga seondusid,

| b) | personalikulude või üldkulude ülehindamine, |
| --- | --- |

b)

personalikulude või üldkulude ülehindamine,

| a) ja b) | Komisjonil tuleb kõnealust liiki vigadega sageli tegemist teha. Ajavahemikku 2007–2013 käsitlevas õiguslikus raamistikus nähakse kõnealuse küsimuse puhul ette lihtsustamine, mille kohaselt võib üldkulud üksikasjaliku selgituseta deklareerida ühtse määra alusel osana otsestest kuludest. |
| --- | --- |

a) ja b)

Komisjonil tuleb kõnealust liiki vigadega sageli tegemist teha. Ajavahemikku 2007–2013 käsitlevas õiguslikus raamistikus nähakse kõnealuse küsimuse puhul ette lihtsustamine, mille kohaselt võib üldkulud üksikasjaliku selgituseta deklareerida ühtse määra alusel osana otsestest kuludest.

| c) | abikõlbmatute kulude kaasamine (abikõlblikkusvead). |
| --- | --- |

c)

abikõlbmatute kulude kaasamine (abikõlblikkusvead).

| c) | Komisjon on juba soovitanud, et liikmesriigid tõhustaksid abisaajatele suunatud teavitamistegevust. Eespool nimetatu koos igapäevaste tõhustatud halduskontrollidega peaks aitama kaasa kõnealust liiki vigade vähenemisele. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on juba soovitanud, et liikmesriigid tõhustaksid abisaajatele suunatud teavitamistegevust. Eespool nimetatu koos igapäevaste tõhustatud halduskontrollidega peaks aitama kaasa kõnealust liiki vigade vähenemisele.

Näide:Ühe programmi puhul puudusid piisavad tõendid, et välistööjõu kulud olid projektiga seotud: esitati igakuised aruanded, mis näitasid nimetatud töötajate kohalviibimist, aga puudusid igapäevased nende konkreetset tegevust kirjeldavad ajakavad. Kuna puudus üksikasjalik ajaarvestus, mis õigustaks töötatud päevi, mille kohta esitati maksetaotlus, ei saa nimetatud kulusid projekti raames hüvitada. Seetõttu hinnati kulud abikõlbmatuteks.Teise projekti puhul olid personalikulud ülehinnatud: paljude personaliliikmetega seonduvad kulud esitati hüvitamiseks täielikult kaasrahastatud ESFi projekti raames, aga nimetatud töötajad olid seotud ka muude tegevustega väljaspool kaasrahastatud projekti.

| 6.27. | Ühtekuuluvuspoliitika projektide puhul programmitöö perioodil 2000–2006 leiti 2007. eelarveaastal hüvitiste osas oluline vigade määr. Kvantifitseeritud või mittekvantifitseeritud vigade poolt (vt punktid 1.9–1.11) mõjutatud projektide hulk valimis oli 54 % (10). Kontrollikoja hinnangul ei oleks tohtinud hüvitada vähemalt 11 % kogu hüvitatud summast. |
| --- | --- |

6.27.

Ühtekuuluvuspoliitika projektide puhul programmitöö perioodil 2000–2006 leiti 2007. eelarveaastal hüvitiste osas oluline vigade määr. Kvantifitseeritud või mittekvantifitseeritud vigade poolt (vt punktid 1.9–1.11) mõjutatud projektide hulk valimis oli 54 % (10). Kontrollikoja hinnangul ei oleks tohtinud hüvitada vähemalt 11 % kogu hüvitatud summast.

| 6.27. | Isegi kui vead, mida ei saa kvantifitseerida, oleks tuvastatud varem, ei oleks enamik neist mõjutanud tagasimakseid. Näited hõlmavad viivitusi hankelepingu sõlmimise teadete avaldamisel ning puuduseid pakkumuste hindamiskomisjonide dokumentides. |
| --- | --- |

6.27.

Isegi kui vead, mida ei saa kvantifitseerida, oleks tuvastatud varem, ei oleks enamik neist mõjutanud tagasimakseid. Näited hõlmavad viivitusi hankelepingu sõlmimise teadete avaldamisel ning puuduseid pakkumuste hindamiskomisjonide dokumentides.

Kontrollikoja esitatud prognoos summade kohta, mida ei oleks tulnud tagasi maksta, hõlmab juhtumeid, kus komisjoni arvates ei ole kontrollikoja tuvastatud asjaolud piisavad, et kohaldada finantskorrektsioone või kohaldada neid esitatud ulatuses.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| 6.28. | Kontrollikoja leiud 16 rakenduskava juhtimise ja järelevalvesüsteemide kohta liikmesriikides on esitatud
  lisas 6.1
  . 11 juhul hindas kontrollikoda juhtimissüsteemid osaliselt tõhusaks, kolmel juhul ebatõhusaks ja kahel juhul tõhusaks. Samuti viitab suur vigade määr, mille kontrollikoda avastas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute substantiivse testimise käigus, et üldiselt olid liikmesriikide süsteemid hüvitiste ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riski haldamisel ainult osaliselt tõhusad. |
| --- | --- |

6.28.

Kontrollikoja leiud 16 rakenduskava juhtimise ja järelevalvesüsteemide kohta liikmesriikides on esitatud
  lisas 6.1
  . 11 juhul hindas kontrollikoda juhtimissüsteemid osaliselt tõhusaks, kolmel juhul ebatõhusaks ja kahel juhul tõhusaks. Samuti viitab suur vigade määr, mille kontrollikoda avastas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute substantiivse testimise käigus, et üldiselt olid liikmesriikide süsteemid hüvitiste ebaseaduslikkuse ja eeskirjade eiramise riski haldamisel ainult osaliselt tõhusad.

| 6.28. | Kontrollikoja leidude puhul on võrreldes 2006. aastaga tegemist märkimisväärse edasiminekuga, kuna nimetatud aastal hindas kontrollikoda 19 süsteemist 13 ebatõhusaks. Kontrollikoda teatas eelmisel aastal, et kontrolli tulemused andsid üldise pildi liikmesriikide kontrollsüsteemide tõhususest. Tulemuste kohaselt on nimetatud süsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad. Kontrollikoja tulemuste põhjal on 2007. aasta üldpilt parem ning nende kohaselt ei ole kõik süsteemid ebatõhusad, vaid nende tõhususes on selge astendus. |
| --- | --- |

6.28.

Kontrollikoja leidude puhul on võrreldes 2006. aastaga tegemist märkimisväärse edasiminekuga, kuna nimetatud aastal hindas kontrollikoda 19 süsteemist 13 ebatõhusaks. Kontrollikoda teatas eelmisel aastal, et kontrolli tulemused andsid üldise pildi liikmesriikide kontrollsüsteemide tõhususest. Tulemuste kohaselt on nimetatud süsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad. Kontrollikoja tulemuste põhjal on 2007. aasta üldpilt parem ning nende kohaselt ei ole kõik süsteemid ebatõhusad, vaid nende tõhususes on selge astendus.

Komisjoni peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes anti kolmele programmile positiivsem hinnang, kui kontrollikoda seda lisas 6.1 tegi.

| 6.29. | Peamised kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid: |
| --- | --- |

6.29.

Peamised kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid:

| 6.29. | |
| --- | --- |

6.29.

| a) | korraldusasutused – ebapiisavad igapäevased kulude tegelikkuse kontrollid, suutmatus tuvastada deklaratsioone, mida ei toeta asjakohane tõendusmaterjal, vigade mitteavastamine pakkumismenetluste käigus; |
| --- | --- |

a)

korraldusasutused – ebapiisavad igapäevased kulude tegelikkuse kontrollid, suutmatus tuvastada deklaratsioone, mida ei toeta asjakohane tõendusmaterjal, vigade mitteavastamine pakkumismenetluste käigus;

| b) | makseasutused – suutmatus tuvastada asjaolu, et haldusasutus ei olnud viinud läbi piisavaid igapäevaseid kontrolle; |
| --- | --- |

b)

makseasutused – suutmatus tuvastada asjaolu, et haldusasutus ei olnud viinud läbi piisavaid igapäevaseid kontrolle;

| c) | auditiasutused – suutmatus viia läbi kontrollisüsteemide piisavaid kontrolle, et saada kindlus nende tõhusa toimimise kohta. |
| --- | --- |

c)

auditiasutused – suutmatus viia läbi kontrollisüsteemide piisavaid kontrolle, et saada kindlus nende tõhusa toimimise kohta.

| c) | Kontrollikoda hindas projekte lõpetavate asutuste töö tõhusaks 14 programmi puhul, kokku auditeeriti 16 programmi. |
| --- | --- |

c)

Kontrollikoda hindas projekte lõpetavate asutuste töö tõhusaks 14 programmi puhul, kokku auditeeriti 16 programmi.

| 6.30. | Kontrollikoda hindas struktuurimeetmete peadirektoraatide (regionaalpoliitika peadirektoraat, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ja merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) poolt läbi viidud 20 auditit. Enamikul juhtudest olid auditid asjakohaselt planeeritud ja läbi viidud, aga kuuel juhul võeti vastav parandusmeede viivitustega. Kolmel juhul muutsid puudused auditi dokumentatsioonis audititulemuse hindamise keeruliseks. See vähendas selle peamise järelevalve menetluse tõhusust. |
| --- | --- |

6.30.

Kontrollikoda hindas struktuurimeetmete peadirektoraatide (regionaalpoliitika peadirektoraat, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ja merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) poolt läbi viidud 20 auditit. Enamikul juhtudest olid auditid asjakohaselt planeeritud ja läbi viidud, aga kuuel juhul võeti vastav parandusmeede viivitustega. Kolmel juhul muutsid puudused auditi dokumentatsioonis audititulemuse hindamise keeruliseks. See vähendas selle peamise järelevalve menetluse tõhusust.

| 6.30. | Komisjon on arvamusel, et enamikul juhtudest võeti audititulemustele järgnenud asjakohased parandusmeetmed mõistliku aja jooksul, auditi dokumendid olid pädevad ning auditi tulemused olid seetõttu operatiivselt kasutatavad. Struktuurimeetmete tegevuskava alusel on komisjon kohustunud võtma meetmeid, et suurendada oma auditeerimistegevuse mõju, kiirendades meetmete peatamist ja finantskorrektsioonide kohaldamist. |
| --- | --- |

6.30.

Komisjon on arvamusel, et enamikul juhtudest võeti audititulemustele järgnenud asjakohased parandusmeetmed mõistliku aja jooksul, auditi dokumendid olid pädevad ning auditi tulemused olid seetõttu operatiivselt kasutatavad. Struktuurimeetmete tegevuskava alusel on komisjon kohustunud võtma meetmeid, et suurendada oma auditeerimistegevuse mõju, kiirendades meetmete peatamist ja finantskorrektsioonide kohaldamist.

| 6.31. | Komisjoni järelevalve peamine eesmärk on tagada, et liikmesriigid võtavad kontrollisüsteemid kasutusele ja haldavaid neid kooskõlas aluseks olevate määrustega. Ülaltoodud leiud viitavad sellele, et eesmärki ei saavutatud täielikult. |
| --- | --- |

6.31.

Komisjoni järelevalve peamine eesmärk on tagada, et liikmesriigid võtavad kontrollisüsteemid kasutusele ja haldavaid neid kooskõlas aluseks olevate määrustega. Ülaltoodud leiud viitavad sellele, et eesmärki ei saavutatud täielikult.

| 6.31. | Kontrollikoja leiud näitavad, et komisjoni meetmetel ei ole tagasimaksetel tekkivate vigade vältimisele siiani soovitud mõju olnud. Kõnealused leiud ei ole seotud liikmesriikide nõrkadest kontrollisüsteemidest tulenevate ohtude vähendamiseks võetavate komisjoni meetmete tõhususega. Komisjon kontrollib, kas liikmesriikide loodud kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt. Puuduste avastamisel võtab komisjon meetmeid ohtude vähendamiseks. Meetmete raames nõutakse liikmesriikidelt parandusmeetmete rakendamist, maksete peatamist ning finantskorrektsioonide kohaldamist. Vastutavad peadirektoraadid on oma iga-aastastes tegevusaruannetes liigitanud üksikasjalikult kõigi süsteemide hindamised ning täpsustanud oluliste puudustest mõjutatud programmidega seotud käimasolevad parandusmeetmed. |
| --- | --- |

6.31.

Kontrollikoja leiud näitavad, et komisjoni meetmetel ei ole tagasimaksetel tekkivate vigade vältimisele siiani soovitud mõju olnud. Kõnealused leiud ei ole seotud liikmesriikide nõrkadest kontrollisüsteemidest tulenevate ohtude vähendamiseks võetavate komisjoni meetmete tõhususega. Komisjon kontrollib, kas liikmesriikide loodud kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt. Puuduste avastamisel võtab komisjon meetmeid ohtude vähendamiseks. Meetmete raames nõutakse liikmesriikidelt parandusmeetmete rakendamist, maksete peatamist ning finantskorrektsioonide kohaldamist. Vastutavad peadirektoraadid on oma iga-aastastes tegevusaruannetes liigitanud üksikasjalikult kõigi süsteemide hindamised ning täpsustanud oluliste puudustest mõjutatud programmidega seotud käimasolevad parandusmeetmed.

Üldine järeldus ja soovitused

Üldine järeldus

| 6.32. | Oma audititööle tuginedes (vt punkt 6.21) järeldab kontrollikoda, et ühtekuuluvuspoliitika projektikulude hüvitamine on seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigadest olulisel määral mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kuluhüvitiste seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt tõhusad ning komisjoni järelevalvesüsteemid samuti osaliselt tõhusad. |
| --- | --- |

6.32.

Oma audititööle tuginedes (vt punkt 6.21) järeldab kontrollikoda, et ühtekuuluvuspoliitika projektikulude hüvitamine on seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigadest olulisel määral mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kuluhüvitiste seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt tõhusad ning komisjoni järelevalvesüsteemid samuti osaliselt tõhusad.

| 6.32. | Ajavahemikku 2000–2006 hõlmava programmi rakendamise lõppetapis on komisjonil piiratud võimalused võtta meetmeid vigade ärahoidmiseks. Seetõttu keskendub komisjon meetmetele, millega vähendada nõrkadest riiklikest korraldus- ja kontrollisüsteemidest tulenevaid ohte. |
| --- | --- |

6.32.

Ajavahemikku 2000–2006 hõlmava programmi rakendamise lõppetapis on komisjonil piiratud võimalused võtta meetmeid vigade ärahoidmiseks. Seetõttu keskendub komisjon meetmetele, millega vähendada nõrkadest riiklikest korraldus- ja kontrollisüsteemidest tulenevaid ohte.

Struktuuripoliitika eest vastutavad peadirektoraadid on esitanud 545 riiklikus programmis süsteemide tõhusat toimimist käsitleva hindamise tulemused oma asjaomastes iga-aastastes tegevusaruannetes, mis näitavad märgitud astendust järgmiselt: umbes 37 % süsteemidest toimib hästi, umbes 51 % süsteemidest toimib, kuid vajab tõhustamist, ning umbes 12 % süsteemidest on ebatõhusad. Komisjon on auditeerimise ulatuse suurendamiseks investeerinud märkimisväärseid summasid, „tegevuskava” menetluste kohaldamise kaudu on kaasnenud riiklike süsteemide märkimisväärne paranemine, komisjon on peatanud maksed ja kohaldab finantskorrektsioone. Veebruaris 2008 vastuvõetud tegevuskava rakendamine on veelgi tugevdanud komisjoni järelevalvega seotud ülesandeid.

Soovitused

| 6.33. | Nagu eelmisel aastal, tuleb jätkuvalt tõhustada vigade ärahoidmist projekti varastes etappides, tehes koostööd projekti elluviijatega ja tagades esimese taseme kontrollide tõhusa toimimise: |
| --- | --- |

6.33.

Nagu eelmisel aastal, tuleb jätkuvalt tõhustada vigade ärahoidmist projekti varastes etappides, tehes koostööd projekti elluviijatega ja tagades esimese taseme kontrollide tõhusa toimimise:

| 6.33. | Komisjoni 2008. aasta juunis välja antud haldamise kontrollimise suunistes ning 2008. aasta veebruari tegevuskavas rõhutatakse haldusasutuste ennetusmeetmete tähtsust, mille aluseks on tõhus teabevahetus abisaajatega, samuti üksikasjalike suuniste andmine ning haldus- ja kohapeal toimuvate kontrollimiste hea tava, mille kohaselt kontrollimisi tehakse selleks, et saada mõistlikku kinnitust deklareeritud kulude regulaarsuse kohta. |
| --- | --- |

6.33.

Komisjoni 2008. aasta juunis välja antud haldamise kontrollimise suunistes ning 2008. aasta veebruari tegevuskavas rõhutatakse haldusasutuste ennetusmeetmete tähtsust, mille aluseks on tõhus teabevahetus abisaajatega, samuti üksikasjalike suuniste andmine ning haldus- ja kohapeal toimuvate kontrollimiste hea tava, mille kohaselt kontrollimisi tehakse selleks, et saada mõistlikku kinnitust deklareeritud kulude regulaarsuse kohta.

| a) | korraldusasutused/vahendusasutused peaksid varakult projekti elluviijatega ühendust võtma, et neile tutvustada nõudeid, aidata neil süsteeme luua ja teavitada neid vigade riskist; |
| --- | --- |

a)

korraldusasutused/vahendusasutused peaksid varakult projekti elluviijatega ühendust võtma, et neile tutvustada nõudeid, aidata neil süsteeme luua ja teavitada neid vigade riskist;

| b) | korraldusasutused/vahendusasutused peaksid valima ja koolitama töötajad, kes on suutelised projektide kuludeklaratsioonides vigu avastama ja peaksid varustama neid kõiki riske hõlmavate kontrollnimekirjadega; |
| --- | --- |

b)

korraldusasutused/vahendusasutused peaksid valima ja koolitama töötajad, kes on suutelised projektide kuludeklaratsioonides vigu avastama ja peaksid varustama neid kõiki riske hõlmavate kontrollnimekirjadega;

| a) ja b) | Kõnealused soovitused sisalduvad suunistes ning komisjon jälgib nende rakendamist. |
| --- | --- |

a) ja b)

Kõnealused soovitused sisalduvad suunistes ning komisjon jälgib nende rakendamist.

| c) | komisjon peaks tõhusalt juhtima esmaseid kontrolle liikmesriikides, tuginedes riskianalüüsile, millele järgneb erinevate korraldusasutuste/vahendusasutuste kontrollitõhususe hinnang; |
| --- | --- |

c)

komisjon peaks tõhusalt juhtima esmaseid kontrolle liikmesriikides, tuginedes riskianalüüsile, millele järgneb erinevate korraldusasutuste/vahendusasutuste kontrollitõhususe hinnang;

| c) | Komisjon jätkab seda kooskõlas tegevuskava punktiga 1.1. |
| --- | --- |

c)

Komisjon jätkab seda kooskõlas tegevuskava punktiga 1.1.

| d) | komisjon ja liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu tagasisidemehhanismide tõhusale toimimisele (korraldusasutus/vahendusasutus abisaajatele, makseasutus korraldusasutusele, kontrolliasutus korraldus- ja makseasutusele), mille eesmärk on vigade süstemaatiliste põhjuste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

d)

komisjon ja liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu tagasisidemehhanismide tõhusale toimimisele (korraldusasutus/vahendusasutus abisaajatele, makseasutus korraldusasutusele, kontrolliasutus korraldus- ja makseasutusele), mille eesmärk on vigade süstemaatiliste põhjuste kõrvaldamine.

| d) | See on lisatud ajavahemikku 2007–2013 käsitlevate määruste tingimustesse auditeerimisasutuse toimingute kaudu, samuti on sellele osutatud halduskontrolli ja sertifitseerimisasutuse funktsioone käsitlevates suunistes. |
| --- | --- |

d)

See on lisatud ajavahemikku 2007–2013 käsitlevate määruste tingimustesse auditeerimisasutuse toimingute kaudu, samuti on sellele osutatud halduskontrolli ja sertifitseerimisasutuse funktsioone käsitlevates suunistes.

| 6.34. | Kontrollikoda kordab soovitust komisjonile kasutada kulude kohta käivate määruste ja eeskirjade lihtsustamisi, vähendamata kulude tõhusust. See vähendab vigade riski ja projekti elluviijate halduskoormust. |
| --- | --- |

6.34.

Kontrollikoda kordab soovitust komisjonile kasutada kulude kohta käivate määruste ja eeskirjade lihtsustamisi, vähendamata kulude tõhusust. See vähendab vigade riski ja projekti elluviijate halduskoormust.

| 6.34. | Kõnealune soovitus on inkorporeeritud komisjoni tegevuskava punkti 4.3 ning selle rakendamine on käimas. |
| --- | --- |

6.34.

Kõnealune soovitus on inkorporeeritud komisjoni tegevuskava punkti 4.3 ning selle rakendamine on käimas.

| 6.35. | Lisaks peaks komisjon perioodi 2007–2013 ettevalmistamisel ja rakendamisel kasutama maksimaalselt liikmesriikide kontrolliasutuste tööd, samal ajal selle töö järelevalvet teostades, et tagada töö standarditele vastavus. Seda saab teha komisjonile saadetud aruannete põhjal konkreetset audititööd nii kontrollides kui seda uuesti tehes. See nõuab arvestatavaid pingutusi ja vastavaid vahendeid. |
| --- | --- |

6.35.

Lisaks peaks komisjon perioodi 2007–2013 ettevalmistamisel ja rakendamisel kasutama maksimaalselt liikmesriikide kontrolliasutuste tööd, samal ajal selle töö järelevalvet teostades, et tagada töö standarditele vastavus. Seda saab teha komisjonile saadetud aruannete põhjal konkreetset audititööd nii kontrollides kui seda uuesti tehes. See nõuab arvestatavaid pingutusi ja vastavaid vahendeid.

| 6.35. | Pärast vastavushindamise menetluse lõppemist, millega tagatakse ajavahemiku 2007–2013 süsteemide loomine, vaadatakse komisjoni tehtava ajavahemikku 2007–2013 käsitleva auditikontrolli raames läbi auditeerimisasutuse töö, mille alusel otsustakse, kas komisjon võib asutuste tööd usaldada ning seega usaldada ka nende iga-aastaseid auditiarvamusi kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikliga 73. |
| --- | --- |

6.35.

Pärast vastavushindamise menetluse lõppemist, millega tagatakse ajavahemiku 2007–2013 süsteemide loomine, vaadatakse komisjoni tehtava ajavahemikku 2007–2013 käsitleva auditikontrolli raames läbi auditeerimisasutuse töö, mille alusel otsustakse, kas komisjon võib asutuste tööd usaldada ning seega usaldada ka nende iga-aastaseid auditiarvamusi kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikliga 73.

| 6.36. | Komisjon peaks tõhusalt kasutama enda käsutuses olevaid parandusmehhanisme, et tagada ELi vahendite korrektne kasutamine: |
| --- | --- |

6.36.

Komisjon peaks tõhusalt kasutama enda käsutuses olevaid parandusmehhanisme, et tagada ELi vahendite korrektne kasutamine:

| 6.36. | Kooskõlas tegevuskava punktiga 8 on komisjon võtnud meetmeid, et suurendada oma auditeerimise mõju, kiirendades maksete peatamist ja finantskorrektsioonide kohaldamise menetlusi. Ajavahemikuks 2007–2013 kasutab komisjon täiendavat menetlust, mis võimaldab maksete katkestamist kuueks kuuks. |
| --- | --- |

6.36.

Kooskõlas tegevuskava punktiga 8 on komisjon võtnud meetmeid, et suurendada oma auditeerimise mõju, kiirendades maksete peatamist ja finantskorrektsioonide kohaldamise menetlusi. Ajavahemikuks 2007–2013 kasutab komisjon täiendavat menetlust, mis võimaldab maksete katkestamist kuueks kuuks.

| a) | tagades õigussätete süstemaatilise kasutamise vigade parandamisel ja süsteemide vastavuse osas; |
| --- | --- |

a)

tagades õigussätete süstemaatilise kasutamise vigade parandamisel ja süsteemide vastavuse osas;

| b) | kasutades täielikult kõiki selleks ette nähtud mehhanisme, nagu maksete peatamine, finantskorrektsioonid ja sissenõuded. |
| --- | --- |

b)

kasutades täielikult kõiki selleks ette nähtud mehhanisme, nagu maksete peatamine, finantskorrektsioonid ja sissenõuded.

| b) | Komisjoni strateegiaks ajavahemikus 2007–2013 on auditeerida liikmesriikide auditeerimisasutuste tööd, et oleks võimalik otsustada, kas nende tööd on võimalik usaldada või mitte. Kui auditite tulemus on positiivne, siis ei pea komisjon kohalike asutuste tööd dubleerima ja abisaajate tasandil auditeid tegema (kooskõlas ühekordse audiitorkontrolli põhimõttega). |
| --- | --- |

b)

Komisjoni strateegiaks ajavahemikus 2007–2013 on auditeerida liikmesriikide auditeerimisasutuste tööd, et oleks võimalik otsustada, kas nende tööd on võimalik usaldada või mitte. Kui auditite tulemus on positiivne, siis ei pea komisjon kohalike asutuste tööd dubleerima ja abisaajate tasandil auditeid tegema (kooskõlas ühekordse audiitorkontrolli põhimõttega).

See nõuab liikmesriikides tehtava kohapealse töö osakaalu märkimisväärset suurendamist ja seda ei saa seetõttu teha ilma, et see avaldaks mõju vahenditele.

EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 6.37. | Kontrollikoja eelnevate aastaaruannete peamiste tähelepanekute järelkontrolli tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 6.3
  . |
| --- | --- |

6.37.

Kontrollikoja eelnevate aastaaruannete peamiste tähelepanekute järelkontrolli tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 6.3
  .

---

(1)  Perioodiga 2007–2013 seonduvad maksed koosnesid ainult ettemaksetest ja moodustasid 16 % kuludest.

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1164/94 (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).

(3)  Sõltuvalt projekti liigist ja keerukusest võib hüvitise taotluse toetuseks esitada mitmeid kuluühikuid ja -liike.

(4)  Projekti elluviijaks (lõplikud abisaajad ja makse lõplikud saajad) võib olla eraisik või ühendus, eraettevõte või riigi-, piirkondlik või kohalik asutus.

(5)  Vt näiteks aastaaruannet 2006. eelarveaasta kohta, punkt 6.39, komisjoni vastus.

(6)  Eriti nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006 (ELT 371, 27.12.2006, lk 1).

(7)  Kuigi väiksemate programmide (vähem kui 750 miljonit eurot ja 40 -protsendiline ELi rahastamine) puhul ei ole see vajalik.

(8)  Iga hüvitise audit hõlmas tehingute aluseks olevate paljude kaubaarvete ja muude dokumentide kontrolli.

(9)  Eeskirjade järgimisega seotud vead on mittekvantifitseeritavad (vt punktid 1.9–1.11).

(10)  Vt
  lisa 6.2
  , 2006. aastal oli vastav näitaja 69 %.

LISA 6.1

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnang

| Kava | Peamised kontrollimenetlused | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Korraldusasutus | Makseasutus | Kontrolliasutused | Järelauditiasutused |
| EAGGF – Portugal | | | | | |
| EAGGF – Hispaania | | | | | |
| ESF – Taani – eesmärk 3 | | | | | |
| ESF – Kreeka – tervis | | | | | |
| ERF – Itaalia – Campania | | | | | |
| ESF – Portugal – Norte | | | | | |
| ESF – Hispaania – ettevõtlikkus | | | | | |
| ERF – Hispaania – konkurentsivõime | | | | | |
| ERF – Tšehhi Vabariik – Tööstus ja ettevõtlus | | | | | |
| ERF – Saksamaa – Mecklenburg Vorpommern – eesmärk 1 | | | | | |
| ERF – Kreeka – Infoühiskond | | | | | |
| ERF – Prantsusmaa – Martinique | | | | | |
| ERF – Ühendkuningriik/Iirimaa – Rahu II | | | | | |
| ERF – Itaalia – teadusuuringud | | | | | |
| ERDF – Tšehhi Vabariik – Infrastruktuur | | | | | |
| ERDF – Slovakkia – põhiline infrastruktuur | | | | | |

Kava

Peamised kontrollimenetlused

Üldhinnang

Korraldusasutus

Makseasutus

Kontrolliasutused

Järelauditiasutused

EAGGF – Portugal

EAGGF – Hispaania

ESF – Taani – eesmärk 3

ESF – Kreeka – tervis

ERF – Itaalia – Campania

ESF – Portugal – Norte

ESF – Hispaania – ettevõtlikkus

ERF – Hispaania – konkurentsivõime

ERF – Tšehhi Vabariik – Tööstus ja ettevõtlus

ERF – Saksamaa – Mecklenburg Vorpommern – eesmärk 1

ERF – Kreeka – Infoühiskond

ERF – Prantsusmaa – Martinique

ERF – Ühendkuningriik/Iirimaa – Rahu II

ERF – Itaalia – teadusuuringud

ERDF – Tšehhi Vabariik – Infrastruktuur

ERDF – Slovakkia – põhiline infrastruktuur

Legend

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

LISA 6.2

Tehingute testimise tulemused

| Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta | 54 % |
| --- | --- |
| Veamäär | Üle 5 % |

Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta

54 %

Veamäär

Üle 5 %

LISA 6.3

Kinnitavas avalduses esitatud peamiste tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Komisjoni võetud meetmed ühtekuuluvusprojektide juhtimise parandamiseks |
| Viimase paari aasta jooksul on kontrollikoda korduvalt ühtekuuluvusprojektides avastanud olulise vigade määra. Kontrollikoja hinnangul olid liikmesriikide kontrollisüsteemid ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad ning komisjonipoolne juhtimine ei olnud liikmesriikide tasandil vigade ärahoidmisel tõhus.
  (Vt nt aastaaruanded 2006. eelarveaasta kohta, punktid 6.37–6.45, 2005. eelarveaasta kohta, punktid 6.38–6.45, 2004. eelarveaasta kohta, punktid 5.47–5.54, ja 2003. eelarveaasta kohta, punktid 5.55, 5.56 ja 5.66–5.69). | 2008. aasta algul võttis komisjon vastu tegevuskava tugevdada oma järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97 lõplik, avaldatud 19.2.2008). | Kontrollikoda kiidab komisjoni algatuse heaks ja võtab juba võetud meetmed arvesse. Siiski on kontrollikoja hinnangul enneaegne hinnata komisjoni meetmete mõju aastaaruandes 2008. eelarveaasta kohta. | |
| 2.   2005. aasta kinnitav avaldus: komisjoni järelkontroll seoses kontrollikoja tähelepanekutega |
| 2005. aastal leidis kontrollikoda kõikide auditeeritud programmide deklareeritud projektikulude osas olulisi vigu. 95st auditeeritud programmitöö perioodi 2000–2006 projektist olid 60 olulistest vigadest mõjutatud. Olukord oli sarnane perioodi 1994–1999 osas, kus 65st kontrollitud projektist 33 sisaldasid olulisi vigu.
  (2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28). | Komisjon võttis oma vastuses kohustuse teostada kontrollikoja leidude järelkontroll ja tagada nõutud korrektsioonide kohaldamine.
  (Vt 2005. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 6.13 ja 6.26, komisjoni vastused.) | Kontrollikoda uuris komisjoni järelkontrolli 15 kontrollikoja poolt läbi viidud auditi tähelepanekute osas, mida käsitleti kinnitavas avalduses 2005. eelarveaasta kohta. Kaheksa nendest hõlmasid ERFi, üks Ühtekuuluvusfondi ja kuus ESFi (1).
  Kontrollikoja avaldus näitas, et kaheksa juhtumi puhul oli järelkontroll õigeaegne ja rahuldav, kuue juhtumi puhul osaliselt rahuldav ja ühe juhtumi puhul mitterahuldav. | Komisjon tagab, et kõigi kontrollikoja audititest tulenevate juhtumite puhul võetakse asjakohased parandusmeetmed. Kuigi tunnistades, et järelkontrolli puhul on mõnel juhul esinenud viivitusi, ei nõustu komisjon mitmel juhul kontrollikoja analüüsiga. Näiteks kui liikmesriik on esitanud piisavad auditijärgsed tõendid või vastuväited, ei saa komisjon määrata liikmesriikidele korrektsioone seoses individuaalsete vigadega, mida kontrollikoda tuvastas 2005. aasta auditite käigus. |
| Hinnang:


  järelkontroll oli: | Regionaal-poliitika peadirektoraat | Tööhõive, sotsiaal-küsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat |
| Rahuldav | 5 | 3 |
| Osaliselt rahuldav | 4 | 2 |
| Mitterahuldav | 0 | 1 |
| Kokku | 9 | 6 |
| Peamised kontrollikoja avastatud probleemid:






  a) | järelkontroll toimus oluliste viivitustega; |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   Komisjoni võetud meetmed ühtekuuluvusprojektide juhtimise parandamiseks

Viimase paari aasta jooksul on kontrollikoda korduvalt ühtekuuluvusprojektides avastanud olulise vigade määra. Kontrollikoja hinnangul olid liikmesriikide kontrollisüsteemid ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad ning komisjonipoolne juhtimine ei olnud liikmesriikide tasandil vigade ärahoidmisel tõhus.

(Vt nt aastaaruanded 2006. eelarveaasta kohta, punktid 6.37–6.45, 2005. eelarveaasta kohta, punktid 6.38–6.45, 2004. eelarveaasta kohta, punktid 5.47–5.54, ja 2003. eelarveaasta kohta, punktid 5.55, 5.56 ja 5.66–5.69).

2008. aasta algul võttis komisjon vastu tegevuskava tugevdada oma järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97 lõplik, avaldatud 19.2.2008).

Kontrollikoda kiidab komisjoni algatuse heaks ja võtab juba võetud meetmed arvesse. Siiski on kontrollikoja hinnangul enneaegne hinnata komisjoni meetmete mõju aastaaruandes 2008. eelarveaasta kohta.

2.   2005. aasta kinnitav avaldus: komisjoni järelkontroll seoses kontrollikoja tähelepanekutega

2005. aastal leidis kontrollikoda kõikide auditeeritud programmide deklareeritud projektikulude osas olulisi vigu. 95st auditeeritud programmitöö perioodi 2000–2006 projektist olid 60 olulistest vigadest mõjutatud. Olukord oli sarnane perioodi 1994–1999 osas, kus 65st kontrollitud projektist 33 sisaldasid olulisi vigu.

(2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.13–6.15 ja 6.26–6.28).

Komisjon võttis oma vastuses kohustuse teostada kontrollikoja leidude järelkontroll ja tagada nõutud korrektsioonide kohaldamine.

(Vt 2005. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 6.13 ja 6.26, komisjoni vastused.)

Kontrollikoda uuris komisjoni järelkontrolli 15 kontrollikoja poolt läbi viidud auditi tähelepanekute osas, mida käsitleti kinnitavas avalduses 2005. eelarveaasta kohta. Kaheksa nendest hõlmasid ERFi, üks Ühtekuuluvusfondi ja kuus ESFi (1).

Kontrollikoja avaldus näitas, et kaheksa juhtumi puhul oli järelkontroll õigeaegne ja rahuldav, kuue juhtumi puhul osaliselt rahuldav ja ühe juhtumi puhul mitterahuldav.

Komisjon tagab, et kõigi kontrollikoja audititest tulenevate juhtumite puhul võetakse asjakohased parandusmeetmed. Kuigi tunnistades, et järelkontrolli puhul on mõnel juhul esinenud viivitusi, ei nõustu komisjon mitmel juhul kontrollikoja analüüsiga. Näiteks kui liikmesriik on esitanud piisavad auditijärgsed tõendid või vastuväited, ei saa komisjon määrata liikmesriikidele korrektsioone seoses individuaalsete vigadega, mida kontrollikoda tuvastas 2005. aasta auditite käigus.

Hinnang:

järelkontroll oli:

Regionaal-poliitika peadirektoraat

Tööhõive, sotsiaal-küsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat

Rahuldav

5

3

Osaliselt rahuldav

4

2

Mitterahuldav

0

1

Kokku

9

6

Peamised kontrollikoja avastatud probleemid:

a)

järelkontroll toimus oluliste viivitustega;

| b) | ei teostatud süsteemide kohta tehtud tähelepanekute ja vormiliste vigade järelkontrolli; |
| --- | --- |

b)

ei teostatud süsteemide kohta tehtud tähelepanekute ja vormiliste vigade järelkontrolli;

---

(1)  ERFi ja Ühtekuuluvusfondi juhivad regionaalpoliitika peadirektoraat ja ESFi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat.

7. PEATÜKK

Teadusuuringud, energeetika ja transport

SISUKORD

| 7.1–7.11 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.1–7.11

| 7.2–7.11 | Teadusuuringute, energeetika ja transpordi eritunnused |
| --- | --- |

7.2–7.11

| 7.12–7.43 | Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis |
| --- | --- |

7.12–7.43

| 7.12–7.13 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

7.12–7.13

| 7.14–7.23 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

7.14–7.23

| 7.23 | Sanktsioonid |
| --- | --- |

7.23

| 7.24–7.39 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

7.24–7.39

| 7.26–7.30 | Kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist |
| --- | --- |

7.26–7.30

| 7.31–7.33 | Kuluaruannete kontrollitõendid |
| --- | --- |

7.31–7.33

| 7.34–7.39 | Komisjoni finantsalased järelauditid |
| --- | --- |

7.34–7.39

| 7.40–7.43 | Üldised järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

7.40–7.43

| 7.44–7.49 | Eelmiste tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

7.44–7.49

| 7.44 | Kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

7.44

| 7.45–7.49 | Järelmeetmed seoses eriaruandega nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta |
| --- | --- |

7.45–7.49

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leidusid järgmistes poliitikavaldkondades: 06 – energeetika ja transport; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia ja 10 – otsene teadustegevus. 2007. aasta kulukohustused kokku olid 6 795 miljonit eurot (7 340 miljonit eurot 2006. aastal) ja maksed 4 484 miljonit eurot (6 493 miljonit eurot 2006. aastal). Maksete jaotus poliitikavaldkondade kaupa on esitatud
  joonisel 7.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulutuste kohta on esitatud käesoleva aruande
  I lisas
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leidusid järgmistes poliitikavaldkondades: 06 – energeetika ja transport; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia ja 10 – otsene teadustegevus. 2007. aasta kulukohustused kokku olid 6 795 miljonit eurot (7 340 miljonit eurot 2006. aastal) ja maksed 4 484 miljonit eurot (6 493 miljonit eurot 2006. aastal). Maksete jaotus poliitikavaldkondade kaupa on esitatud
  joonisel 7.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulutuste kohta on esitatud käesoleva aruande
  I lisas
  .

Image

Teadusuuringute, energeetika ja transpordi eritunnused

| 7.2. | Teadusuuringute tegevuspõhimõtete suundumus on Euroopa teadusruumi loomine, et aidata kaasa tööhõivet, rahvusvahelist konkurentsivõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva Lissaboni strateegia rakendamisele, edendades ELi kui haridust, koolitust, teadusuuringuid ja uuenduslikkust hõlmavat ala. |
| --- | --- |

7.2.

Teadusuuringute tegevuspõhimõtete suundumus on Euroopa teadusruumi loomine, et aidata kaasa tööhõivet, rahvusvahelist konkurentsivõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva Lissaboni strateegia rakendamisele, edendades ELi kui haridust, koolitust, teadusuuringuid ja uuenduslikkust hõlmavat ala.

| 7.3. | Energeetika ja transpordi tegevuspõhimõte on keskkonnaalaseid piiranguid arvesse võttes toetada oma teenuste pakkumisel majanduskasvu, ohutust ja julgeolekut, keskendudes ELi siseturu väljakujundamisele, orienteerudes ümber säästvatele transpordiviisidele ja arendades välja ühtse üleeuroopalise võrgu. |
| --- | --- |

7.3.

Energeetika ja transpordi tegevuspõhimõte on keskkonnaalaseid piiranguid arvesse võttes toetada oma teenuste pakkumisel majanduskasvu, ohutust ja julgeolekut, keskendudes ELi siseturu väljakujundamisele, orienteerudes ümber säästvatele transpordiviisidele ja arendades välja ühtse üleeuroopalise võrgu.

| 7.4. | Infoühiskonna ja meedia tegevuspõhimõtted keskenduvad ELi i2010 strateegilisele algatusele, (1) toetades uuenduslikkust ja konkurentsivõimet info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadusuuringute ja arendamise kaudu ning aidates tugevdada Euroopa audiovisuaalset sektorit. |
| --- | --- |

7.4.

Infoühiskonna ja meedia tegevuspõhimõtted keskenduvad ELi i2010 strateegilisele algatusele, (1) toetades uuenduslikkust ja konkurentsivõimet info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadusuuringute ja arendamise kaudu ning aidates tugevdada Euroopa audiovisuaalset sektorit.

| 7.5. | Kulude põhiosa on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise projektidega kõikides poliitikavaldkondades (2). Teadusuuringuid rahastatakse mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate mitmeaastaste raamprogrammide raames, toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike. |
| --- | --- |

7.5.

Kulude põhiosa on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise projektidega kõikides poliitikavaldkondades (2). Teadusuuringuid rahastatakse mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate mitmeaastaste raamprogrammide raames, toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike.

| 7.6. | Rahastamine toimub otsese tsentraliseeritud halduse kaudu: (3) komisjon teostab tavaliselt makseid abisaajatele ilma liikmesriikide siseriiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste sekkumiseta. Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, riiklikud haldusorganid, äriühingud või eraisikud. |
| --- | --- |

7.6.

Rahastamine toimub otsese tsentraliseeritud halduse kaudu: (3) komisjon teostab tavaliselt makseid abisaajatele ilma liikmesriikide siseriiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste sekkumiseta. Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, riiklikud haldusorganid, äriühingud või eraisikud.

| 7.7. | Teadusuuringute projektidega kaasatakse tavaliselt mitmete liikmesriikide abisaajad või projektis konsortsiumina (4) osalejad. Projekti iga osapool sõlmib komisjoniga toetuslepingu. Iga projekti üks osapool nimetatakse projekti koordinaatoriks, kes peab sidet komisjoniga ja teostab järelevalvet lepingu finants- ja haldusaspektide üle. |
| --- | --- |

7.7.

Teadusuuringute projektidega kaasatakse tavaliselt mitmete liikmesriikide abisaajad või projektis konsortsiumina (4) osalejad. Projekti iga osapool sõlmib komisjoniga toetuslepingu. Iga projekti üks osapool nimetatakse projekti koordinaatoriks, kes peab sidet komisjoniga ja teostab järelevalvet lepingu finants- ja haldusaspektide üle.

| 7.5–7.10. | Teadusuuringute raamprogrammide haldamiseks kasutatavat sisekontrollisüsteemi saab jagada neljaks eraldiseisvaks osaks. |
| --- | --- |

7.5–7.10.

Teadusuuringute raamprogrammide haldamiseks kasutatavat sisekontrollisüsteemi saab jagada neljaks eraldiseisvaks osaks.

Taotluste hindamine

Kontrolli üldine eesmärk on välja valida ainult need taotlused, mis demonstreerivad teaduse tipptaset ja mis on selgelt suunatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud konkreetsetes tööprogrammides sätestatud rakenduslikele eesmärkidele.

Taotluse valik ja lepingute läbirääkimised

Läbirääkimisetapi eesmärk on saavutada kokkulepped kõikide allesjäänud teadusuuringute taotluste lepingute osas. Sellised lepingud on õiguslikult siduvad vahendid projekti haldamiseks nii teaduslikust kui ka rahalisest seisukohast.

Projekt ja lepingu haldamine

Kõnealuse etapi eesmärk on enne igasuguste maksete tegemist tagada, et kõiki nii finantsilist laadi kui ka toimimisega seotud lepingute ja õigusaktide kohaldatavaid nõudeid on arvesse võetud.

Finantsauditid ja muud järelkontrollid

Kõnealuse etapi eesmärk on tagada, et mitme aasta andmete põhjal avastatakse ja parandatakse põhilised süsteemi vead, mida eelkontrollides ei avastatud. Järelkontrollid aitavad olulisel määral kaasa tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisele mitme aasta lõikes ja nende eesmärk on hoida allesjäänud vigade määr allpool olulisuse künnist.

| 7.8. | Teadusuuringute projektide toetused ulatuvad 20 000 eurost, mida makstakse individuaalselt teadlastele, kuni 30 miljoni euroni suurte integreeritud projektide puhul, millesse on kaasatud paljudest osapooltest koosnevad konsortsiumid. Olgugi et abisaajaid on üle 15 000, saavad neist 200 suuremat ligikaudu 40 % kogumaksetest. |
| --- | --- |

7.8.

Teadusuuringute projektide toetused ulatuvad 20 000 eurost, mida makstakse individuaalselt teadlastele, kuni 30 miljoni euroni suurte integreeritud projektide puhul, millesse on kaasatud paljudest osapooltest koosnevad konsortsiumid. Olgugi et abisaajaid on üle 15 000, saavad neist 200 suuremat ligikaudu 40 % kogumaksetest.

| 7.9. | Üleeuroopaliste energeetika- ja transpordivõrkude programmi tehtavate kulutustega toetatakse peamisi energeetika ja transpordi projekte (2007. aastal 67 projekti keskmise toetusega 2,4 miljonit eurot). Abisaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka riigi- või eraettevõtted. |
| --- | --- |

7.9.

Üleeuroopaliste energeetika- ja transpordivõrkude programmi tehtavate kulutustega toetatakse peamisi energeetika ja transpordi projekte (2007. aastal 67 projekti keskmise toetusega 2,4 miljonit eurot). Abisaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka riigi- või eraettevõtted.

| 7.10. | Teadusuuringute ning ka üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide puhul makstakse toetusi tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud. |
| --- | --- |

7.10.

Teadusuuringute ning ka üleeuroopaliste transpordivõrkude projektide puhul makstakse toetusi tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud.

| 7.11. | Peamine seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv oht on asjaolu, et abisaajad deklareerivad kuluaruannetes kulusid tegelikust suuremana ja et seda ei ennetata, avastata ega korrigeerita komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil (kuluaruannete kontrollitõendid, dokumentaalne hindamine enne hüvitamist, järelauditid). |
| --- | --- |

7.11.

Peamine seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv oht on asjaolu, et abisaajad deklareerivad kuluaruannetes kulusid tegelikust suuremana ja et seda ei ennetata, avastata ega korrigeerita komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil (kuluaruannete kontrollitõendid, dokumentaalne hindamine enne hüvitamist, järelauditid).

| 7.11. | Oht, et abisaajad deklareerivad kulusid tegelikust suuremana, tuleneb kohaldatavas õiguslikus raamistikus sätestatud rahastamismehhanismidele omasest keerukusest, mis põhineb tegelike kulude hüvitamisel. Sellest tulenevaid vigu saab peamiselt avastada kohapeal toimuvate kontrollide ja dokumendikontrollide abil. Seetõttu on komisjon kohandanud oma sisekontrollisüsteemi, et suurendada aastate lõikes kindlust kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuses osas, kasutades selleks suuremat hulka auditeid ja oluliselt laiemat rahalist hõlmatust (vt ka vastused punktides 7.15, 7.16, 7.20, 7.21, 7.26 ja 7.29). |
| --- | --- |

7.11.

Oht, et abisaajad deklareerivad kulusid tegelikust suuremana, tuleneb kohaldatavas õiguslikus raamistikus sätestatud rahastamismehhanismidele omasest keerukusest, mis põhineb tegelike kulude hüvitamisel. Sellest tulenevaid vigu saab peamiselt avastada kohapeal toimuvate kontrollide ja dokumendikontrollide abil. Seetõttu on komisjon kohandanud oma sisekontrollisüsteemi, et suurendada aastate lõikes kindlust kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuses osas, kasutades selleks suuremat hulka auditeid ja oluliselt laiemat rahalist hõlmatust (vt ka vastused punktides 7.15, 7.16, 7.20, 7.21, 7.26 ja 7.29).

Mitmeaastase auditikava mõju suureneb järk-järgult nelja-aastase rakendusperioodi jooksul.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

| 7.12. | Erihinnang (5) põhineb järgmisel: |
| --- | --- |

7.12.

Erihinnang (5) põhineb järgmisel:

| a) | raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute substantiivne testimine, (6) mis on aluseks komisjoni poolt 2007. aastal teostatud 180 maksest (7) koosnevale representatiivsele statistilisele valimile; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute substantiivne testimine, (6) mis on aluseks komisjoni poolt 2007. aastal teostatud 180 maksest (7) koosnevale representatiivsele statistilisele valimile;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide valitud aspektide toimimise hindamine:






  i) | kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt; |
| --- | --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide valitud aspektide toimimise hindamine:

i)

kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt;

| ii) | kuluaruannete kontrollitõendid; |
| --- | --- |

ii)

kuluaruannete kontrollitõendid;

| iii) | kuluaruannete järelauditid. |
| --- | --- |

iii)

kuluaruannete järelauditid.

| 7.13. | Kontrollikoda teostas ka varasemate tähelepanekute järelkontrolli seoses järgmiste teemadega: |
| --- | --- |

7.13.

Kontrollikoda teostas ka varasemate tähelepanekute järelkontrolli seoses järgmiste teemadega:

| a) | peamised 2005. aasta kinnitavas avalduses märgitud vead; |
| --- | --- |

a)

peamised 2005. aasta kinnitavas avalduses märgitud vead;

| b) | puudused kontrollitõendite süsteemis; |
| --- | --- |

b)

puudused kontrollitõendite süsteemis;

| c) | komisjoni abisaajatele tehtavate maksete pidev hilinemine. |
| --- | --- |

c)

komisjoni abisaajatele tehtavate maksete pidev hilinemine.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 7.14. | Kontrollikoda leidis auditeeritud maksete valimis olulisel määral seaduslikkuse ja/või korrektsusega seonduvaid vigu. Kontrollikoja substantiivse testimise tulemused võetakse kokku
  tabelis 7.1
  ja
  lisas 7.1
  . |
| --- | --- |

7.14.

Kontrollikoda leidis auditeeritud maksete valimis olulisel määral seaduslikkuse ja/või korrektsusega seonduvaid vigu. Kontrollikoja substantiivse testimise tulemused võetakse kokku
  tabelis 7.1
  ja
  lisas 7.1
  .

Tabel 7.1 – Substantiivse testimise tulemused

| Makse liik | Kvantifitseeritava veaga maksed | Ainult mittekvantifitseeritava veaga maksed | Hüvitiste maksed õige summa ulatuses, kuid puudused menetlusel | Veaga maksed kokku | Veata maksed kokku | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ettemaksed | 0 | 0 | 8 | 8 | 51 | 59 |
| Vahe- ja lõpphüvitised | 61 | 6 | 10 | 77 | 32 | 109 |
| Muu | 0 | 0 | 1 | 1 | 11 | 12 |
| Kokku | 61 | 6 | 19 | 86 | 94 | 180 |

Makse liik

Kvantifitseeritava veaga maksed

Ainult mittekvantifitseeritava veaga maksed

Hüvitiste maksed õige summa ulatuses, kuid puudused menetlusel

Veaga maksed kokku

Veata maksed kokku

Kokku

Ettemaksed

0

0

8

8

51

59

Vahe- ja lõpphüvitised

61

6

10

77

32

109

Muu

0

0

1

1

11

12

Kokku

61

6

19

86

94

180

| 7.15. | Tabel näitab, et kontrollikoja valimi 86 makses (48 %) esines vigu. Enamik vigu on seotud komisjoni hüvitistega abisaajatele, kes deklareerisid abikõlblikke kulusid oma kuluaruannetes tegelikust suuremana. |
| --- | --- |

7.15.

Tabel näitab, et kontrollikoja valimi 86 makses (48 %) esines vigu. Enamik vigu on seotud komisjoni hüvitistega abisaajatele, kes deklareerisid abikõlblikke kulusid oma kuluaruannetes tegelikust suuremana.

| 7.16. | Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

7.16.

Kõige tüüpilisemad vead olid:

| a) | abikõlblike personali- ja kaudsete kulutuste suuremana deklareerimine (45 % veaga juhtumitest); |
| --- | --- |

a)

abikõlblike personali- ja kaudsete kulutuste suuremana deklareerimine (45 % veaga juhtumitest);

| b) | muude mitteabikõlblike kulutuste deklareerimine (20 % veaga juhtumitest); |
| --- | --- |

b)

muude mitteabikõlblike kulutuste deklareerimine (20 % veaga juhtumitest);

| c) | ebapiisav tõendusmaterjal hüvitatava kulu põhjendamiseks (16 % veaga juhtumitest); |
| --- | --- |

c)

ebapiisav tõendusmaterjal hüvitatava kulu põhjendamiseks (16 % veaga juhtumitest);

| d) | eelarveliste summade deklareerimine tegelike kulutuste asemel (6 % of veaga juhtumitest); |
| --- | --- |

d)

eelarveliste summade deklareerimine tegelike kulutuste asemel (6 % of veaga juhtumitest);

| e) | projektiga seostamata kulutuste deklareerimine (13 % veaga juhtumitest). |
| --- | --- |

e)

projektiga seostamata kulutuste deklareerimine (13 % veaga juhtumitest).

| 7.15 ja 7.16. | Komisjoni enda audititest selgus, et oluliste vigade arv on säilinud. Need vead on peamiselt seotud sellega, et abisaajad deklareerivad põhjendamatult suuri abikõlblikke kulusid, nagu on üksikasjalikult selgitanud teadusuuringute peadirektoraat oma iga-aastases tegevusaruandes. |
| --- | --- |

7.15 ja 7.16.

Komisjoni enda audititest selgus, et oluliste vigade arv on säilinud. Need vead on peamiselt seotud sellega, et abisaajad deklareerivad põhjendamatult suuri abikõlblikke kulusid, nagu on üksikasjalikult selgitanud teadusuuringute peadirektoraat oma iga-aastases tegevusaruandes.

Probleemi lahendamiseks on komisjon ühtse auditistrateegia raames järelkontrolle olulisel määral tugevdanud (vt ka vastust punktile 7.11).

| 7.17. | Mittekvantifitseeritava veaga juhtumid on seotud otsest finantsmõju avaldava maksetingimusi mittejärgiva maksega, mille täpset summat ei olnud võimalik kindlaks teha deklareeritud kulu tõendusmaterjali puudumise tõttu. Näiteks ühel juhul ei õnnestunud auditeeritud abisaajal toetuslepingu tingimuste rikkumise puhul esitada piisavat tõendusmaterjali nõutavate kulutuste põhjendamiseks. Olulise tõendusmaterjali puudumisel ei saa kvantifitseerida vea mõju. |
| --- | --- |

7.17.

Mittekvantifitseeritava veaga juhtumid on seotud otsest finantsmõju avaldava maksetingimusi mittejärgiva maksega, mille täpset summat ei olnud võimalik kindlaks teha deklareeritud kulu tõendusmaterjali puudumise tõttu. Näiteks ühel juhul ei õnnestunud auditeeritud abisaajal toetuslepingu tingimuste rikkumise puhul esitada piisavat tõendusmaterjali nõutavate kulutuste põhjendamiseks. Olulise tõendusmaterjali puudumisel ei saa kvantifitseerida vea mõju.

| 7.18. | Menetlusvead on seotud peamiselt tähelepanekutega, mis käsitlevad probleeme kuluaruannete kontrollitõendites (vt punktid 7.31–7.33), ja komisjoni hilinenud makseid abisaajatele (vt ka
  lisa 7.2
  ). |
| --- | --- |

7.18.

Menetlusvead on seotud peamiselt tähelepanekutega, mis käsitlevad probleeme kuluaruannete kontrollitõendites (vt punktid 7.31–7.33), ja komisjoni hilinenud makseid abisaajatele (vt ka
  lisa 7.2
  ).

| 7.18. | Komisjon nõustub kontrollikojaga kontrollitõendites avastatud puuduste küsimuses. Komisjon on algatanud mitmeid parandusmeetmeid (vt vastust punktides 7.32 ja 7.33). |
| --- | --- |

7.18.

Komisjon nõustub kontrollikojaga kontrollitõendites avastatud puuduste küsimuses. Komisjon on algatanud mitmeid parandusmeetmeid (vt vastust punktides 7.32 ja 7.33).

Kontrollitõenditel on aga juba ennetav mõju. Need aitavad märkimisväärselt kaasa veamäära vähendamisele kuuendas raamprogrammis võrreldes viienda raamprogrammiga, mille korral kontrollitõendeid ei nõutud.

Kõik teadusuuringute peadirektoraadid on suurendanud õigeaegselt tehtud maksete osakaalu. Küsimust jälgitakse hoolikalt ja täiendavate edusammude tagamiseks pööratakse sellele suurimat tähelepanu.

| 7.19. | Vead tekivad arvukaid abikõlblikkuskriteeriume käsitleva keerulise õigusliku raamistiku kontekstis. Abisaajate üks peamisi lepingulisi kohustusi on nõue taotleda hüvitamist ainult tegelike abikõlblike kulutuste eest, mis on vajalikud projekti rakendamiseks. Nimetatud kohustuse täitmata jätmine iseloomustab enamikku kontrollikoja poolt avastatud vigadest. |
| --- | --- |

7.19.

Vead tekivad arvukaid abikõlblikkuskriteeriume käsitleva keerulise õigusliku raamistiku kontekstis. Abisaajate üks peamisi lepingulisi kohustusi on nõue taotleda hüvitamist ainult tegelike abikõlblike kulutuste eest, mis on vajalikud projekti rakendamiseks. Nimetatud kohustuse täitmata jätmine iseloomustab enamikku kontrollikoja poolt avastatud vigadest.

| 7.19. | Komisjon nõustub kontrollikojaga kohaldatava õigusliku raamistiku ja abikõlblikkuskriteeriumide keerukuse küsimuses. Keerukus on ka komisjoni enda kontrollide käigus avastatud vigade peamine põhjus. |
| --- | --- |

7.19.

Komisjon nõustub kontrollikojaga kohaldatava õigusliku raamistiku ja abikõlblikkuskriteeriumide keerukuse küsimuses. Keerukus on ka komisjoni enda kontrollide käigus avastatud vigade peamine põhjus.

| 7.20. | Kontrollikoja maksete valimis oli mitu suurt abisaajat, kellest igaüks osales paljudes ELi projektides. Sellistel abisaajatel on tavaliselt keerulised raamatupidamis- ja haldussüsteemid. Nimetatud asjaolu silmas pidades lubatakse eeskirjades teatavat paindlikkust, nagu keskmiste määrade kasutamine projekti personalikulude arvutamisel tingimusel, et selle tulemusel ei teki arvnäitajad, mis on oluliselt suuremad tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

7.20.

Kontrollikoja maksete valimis oli mitu suurt abisaajat, kellest igaüks osales paljudes ELi projektides. Sellistel abisaajatel on tavaliselt keerulised raamatupidamis- ja haldussüsteemid. Nimetatud asjaolu silmas pidades lubatakse eeskirjades teatavat paindlikkust, nagu keskmiste määrade kasutamine projekti personalikulude arvutamisel tingimusel, et selle tulemusel ei teki arvnäitajad, mis on oluliselt suuremad tegelikest kuludest.

| 7.21. | Kuna nimetatud abisaajad võivad rakendada sama kuluarvutuse metoodikat kõigi oma kuluaruannete puhul, kujutavad vead nende abisaajate kuluarvutuses ohtu, et komisjon on põhjendamatult hüvitanud märkimisväärses summas mittekõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

7.21.

Kuna nimetatud abisaajad võivad rakendada sama kuluarvutuse metoodikat kõigi oma kuluaruannete puhul, kujutavad vead nende abisaajate kuluarvutuses ohtu, et komisjon on põhjendamatult hüvitanud märkimisväärses summas mittekõlblikke kulusid.

| 7.20 ja 7.21. | Abisaajad võivad personalikulude arvutamisel kasutada keskmisi määrasid, kui see on kooskõlas nende tavalise kuluarvestusmeetodiga. |
| --- | --- |

7.20 ja 7.21.

Abisaajad võivad personalikulude arvutamisel kasutada keskmisi määrasid, kui see on kooskõlas nende tavalise kuluarvestusmeetodiga.

Et tõhusalt käsitleda kontrollikoja poolt punktis 7.21 väljatoodud ohte, hõlmab kuuenda raamprogrammi suhtes kohaldatav ühtne auditistrateegia kõiki 200 kuuenda raamprogrammi suurimat abisaajat, kellele kokku makstakse 40 % kuuenda raamprogrammi kogueelarvest.

Lisaks sellele peaks ekstrapolatsioon auditeerimata lepingutele piirama ohtu, et komisjon ei saa tagasi olulist hulka mittekõlblikke ja põhjuseta hüvitatud kulusid.

Kui abisaajad kasutavad keskmisi määrasid, võivad deklareeritud kulud oma laadi tõttu tegelikest kuludest oluliselt erineda. Komisjon peab uurima piisavalt suures valimis kõrvalekaldeid nii üles- kui ka allapoole, et saada õiglane hinnang keskmiste määrade täpsuse kohta. Seda tehingute kontrollimise küsimust keskmise kulu süsteemis arutavad komisjon ja kontrollikoda.

Seitsmenda raamprogrammi jaoks on komisjon käivitanud süsteemi, mis käsitleb valikulisi eelkontrollitõendeid abisaajate keskmise kulu arvutamise meetodite kohta ja mis on põhiliselt seotud suurte abisaajatega. Praegu viiakse lõpule kõnealuse eelkontrollitõendite süsteemi praktiliste rakendusmeetmete väljatöötamine.

| 7.22. | Näiteks ühe peamise abisaaja (viis tehingut kontrollikoja valimis) puhul leidis kontrollikoda, et personali- ja kaudsete kulutuste arvutamisel kasutatud metoodika tõttu deklareeriti abikõlblikke kulusid 10 % võrra tegelikust suuremana. Ühe teise peamise abisaaja puhul (kontrollikoda auditeeris kahte temaga seotud projekti) deklareeriti kuluaruannete koostamiseks kasutatud keskmise kuluarvutuse metoodika tõttu abikõlblikke kulusid 5–6 % võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- |

7.22.

Näiteks ühe peamise abisaaja (viis tehingut kontrollikoja valimis) puhul leidis kontrollikoda, et personali- ja kaudsete kulutuste arvutamisel kasutatud metoodika tõttu deklareeriti abikõlblikke kulusid 10 % võrra tegelikust suuremana. Ühe teise peamise abisaaja puhul (kontrollikoda auditeeris kahte temaga seotud projekti) deklareeriti kuluaruannete koostamiseks kasutatud keskmise kuluarvutuse metoodika tõttu abikõlblikke kulusid 5–6 % võrra tegelikust suuremana.

| 7.22. | Seoses teise abisaajaga, keda kontrollikoda mainis, on komisjoni kontrollisüsteem kõnealused probleemid eraldiseisvalt avastanud. Mõlema juhtumi puhul võetakse nüüd hoolikalt järelmeetmeid. |
| --- | --- |

7.22.

Seoses teise abisaajaga, keda kontrollikoda mainis, on komisjoni kontrollisüsteem kõnealused probleemid eraldiseisvalt avastanud. Mõlema juhtumi puhul võetakse nüüd hoolikalt järelmeetmeid.

Sanktsioonid

| 7.23. | Laiendatud sanktsioonide süsteem oli üheks peamiseks parandusmeetmeks, mis võeti kasutusele kuuenda raamprogrammi käivitamisel 2002. aastal (8). Komisjon ei ole kuuenda raamprogrammi jooksul rakendanud ühtegi sanktsiooni. Abisaajad võivad tegelikult esitada kuluaruanded teadmisega, et maksimaalne oht kulude tegelikust suuremana deklareerimisel seisneb võimaluses, et nad peavad tegelikust suuremana näidatud summad tagasi maksma, ilma et nad peaksid maksma intressi või täiendavat rahalist trahvi. |
| --- | --- |

7.23.

Laiendatud sanktsioonide süsteem oli üheks peamiseks parandusmeetmeks, mis võeti kasutusele kuuenda raamprogrammi käivitamisel 2002. aastal (8). Komisjon ei ole kuuenda raamprogrammi jooksul rakendanud ühtegi sanktsiooni. Abisaajad võivad tegelikult esitada kuluaruanded teadmisega, et maksimaalne oht kulude tegelikust suuremana deklareerimisel seisneb võimaluses, et nad peavad tegelikust suuremana näidatud summad tagasi maksma, ilma et nad peaksid maksma intressi või täiendavat rahalist trahvi.

| 7.23. | Komisjon eristab eri tüüpi sanktsioone. |
| --- | --- |

7.23.

Komisjon eristab eri tüüpi sanktsioone.

Peamine lepingujärgne sanktsioon, mis kehtis juba eelmise raamprogrammi ajal, on lepingu lõpetamine juhul, kui on rikutud lepingulisi kohustusi.

Komisjon võttis kuuenda raamprogrammi puhul kasutusele võimaluse kohaldada leppetrahve. Leppetrahvide sissenõudmine on üks osa auditistrateegiast, mille kohaselt tuleb neid kohaldada kõikidel juhtudel, kui järelmeetmete auditist selgub, et lepingupooltel ei ole õnnestunud korrigeerida eelmiste auditite käigus avastatud vigu. Kuuenda raamprogrammi auditistrateegia rakendamisega alustati 2007. aastal ja esimesed järelmeetmete auditid korraldatakse 2008. aasta jooksul. Tulemustele vastavalt kohaldatakse leppetrahve.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| 7.24. | Komisjon teostab erinevaid kontrolle projektitsükli igas etapis, et vähendada põhjendamatute maksete riski (
  joonis 7.2
  ): |
| --- | --- |

7.24.

Komisjon teostab erinevaid kontrolle projektitsükli igas etapis, et vähendada põhjendamatute maksete riski (
  joonis 7.2
  ):

| a) | valikumenetluste kontrollid, mis tagavad toetuste maksmise abikõlblikele abisaajatele, tuginedes taotluste väärtusele; |
| --- | --- |

a)

valikumenetluste kontrollid, mis tagavad toetuste maksmise abikõlblikele abisaajatele, tuginedes taotluste väärtusele;

| b) | abisaajatele teostatud maksete kontrollid, mis on kavandatud alusetult tehtud maksete riski viimiseks miinimumini. |
| --- | --- |

b)

abisaajatele teostatud maksete kontrollid, mis on kavandatud alusetult tehtud maksete riski viimiseks miinimumini.

| 7.25. | Kontrollikoda hindas kuluaruannete dokumentaalset hindamist, mis tehti enne kulude hüvitamist energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt, ning komisjonipoolseid hüvitatud kulude järelauditeid. Kontrollikoda hindas ka kontrollitõendite süsteemi usaldusväärsust kindluse andmisel kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. Tulemused võetakse kokku
  lisas 7.1
  . |
| --- | --- |

7.25.

Kontrollikoda hindas kuluaruannete dokumentaalset hindamist, mis tehti enne kulude hüvitamist energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt, ning komisjonipoolseid hüvitatud kulude järelauditeid. Kontrollikoda hindas ka kontrollitõendite süsteemi usaldusväärsust kindluse andmisel kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. Tulemused võetakse kokku
  lisas 7.1
  .

Kuluaruannete dokumentaalne hindamine enne kulude hüvitamist

| 7.26. | Komisjon teostab raamatupidamis- ja aritmeetilisi kontrolle tagamaks, et kuluaruanded ja kontrollitõendid on esitatud kooskõlas toetuslepinguga. Mõnel juhul võib komisjon kontrolle laiendada, et hõlmata abisaajalt nõutaval täiendaval teabel (arved, palgaarvutuslehed) põhinevate individuaalsete kuluühikute kontrollimist. |
| --- | --- |

7.26.

Komisjon teostab raamatupidamis- ja aritmeetilisi kontrolle tagamaks, et kuluaruanded ja kontrollitõendid on esitatud kooskõlas toetuslepinguga. Mõnel juhul võib komisjon kontrolle laiendada, et hõlmata abisaajalt nõutaval täiendaval teabel (arved, palgaarvutuslehed) põhinevate individuaalsete kuluühikute kontrollimist.

| 7.26. | Rahastamismehhanismidele omane keerukus, mis tuleneb kohaldatavast õiguslikust raamistikust, piirab nende dokumendikontrollide ulatust, mida on mõistlik sooritada enne kulude hüvitamist. Seetõttu on komisjon olulisel määral tugevdanud oma järelkontrolle ja sisse seadnud ühtse auditistrateegia (vt ka vastust punktis 7.11). |
| --- | --- |

7.26.

Rahastamismehhanismidele omane keerukus, mis tuleneb kohaldatavast õiguslikust raamistikust, piirab nende dokumendikontrollide ulatust, mida on mõistlik sooritada enne kulude hüvitamist. Seetõttu on komisjon olulisel määral tugevdanud oma järelkontrolle ja sisse seadnud ühtse auditistrateegia (vt ka vastust punktis 7.11).

| 7.27. | Kontrollikoda kontrollis transpordi ja energeetika peadirektoraadi kontrollide suuniseid ja menetlusi ning aruandlus- ja järelevalvekorda. Kontrollikoda kontrollis oma substantiivse testimise valimis oleva 15 transpordi ja energeetika hüvitise (9) kontrollide toimimist. |
| --- | --- |

7.27.

Kontrollikoda kontrollis transpordi ja energeetika peadirektoraadi kontrollide suuniseid ja menetlusi ning aruandlus- ja järelevalvekorda. Kontrollikoda kontrollis oma substantiivse testimise valimis oleva 15 transpordi ja energeetika hüvitise (9) kontrollide toimimist.

Image

| 7.28. | Energeetika ja transpordi peadirektoraadil on ulatuslikud suunised, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu valimi moodustamise põhimõtted ja laiendatud kontrollide metoodika. Peadirektoraat on samuti koostanud üksikasjalikud kirjalikud menetlused ja kasutab standardseid kontrollilehti. |
| --- | --- |

7.28.

Energeetika ja transpordi peadirektoraadil on ulatuslikud suunised, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu valimi moodustamise põhimõtted ja laiendatud kontrollide metoodika. Peadirektoraat on samuti koostanud üksikasjalikud kirjalikud menetlused ja kasutab standardseid kontrollilehti.

| 7.29. | Dokumentaalse hindamise aruandlus- ja järelevalvekord energeetika ja transpordi peadirektoraadis on samasugune nagu kontrollikoja 2006. aasta tähelepanekutes. Kord piirdub heakskiidetud või tagasilükatud kulusid käsitleva koondatud teabe koostamisega, esitamata üksikasjalikku teavet vigade liigi ja määra kohta, mis aitaks välja töötada kitsama suunitlusega lähenemisviisi. |
| --- | --- |

7.29.

Dokumentaalse hindamise aruandlus- ja järelevalvekord energeetika ja transpordi peadirektoraadis on samasugune nagu kontrollikoja 2006. aasta tähelepanekutes. Kord piirdub heakskiidetud või tagasilükatud kulusid käsitleva koondatud teabe koostamisega, esitamata üksikasjalikku teavet vigade liigi ja määra kohta, mis aitaks välja töötada kitsama suunitlusega lähenemisviisi.

| 7.29. | Kehtiv kontrollistrateegia on märgatavalt vähendanud sõltuvust dokumentide eelkontrollidest. Kontrollisüsteeme on märkimisväärselt parandatud, võttes alates kuuendast raamprogrammist kasutusele kontrollitõendid; ja järelkontrolle on muudetud intensiivsemaks, võttes kasutusele kuuenda raamprogrammi auditistrateegia. Järelkontrollide tulemuste põhjalik analüüs annab piisavalt teavet vigade tüüpide ja veamäära kohta. Seda on teatanud kõik teadusuuringute peadirektoraadid oma iga-aastastes tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

7.29.

Kehtiv kontrollistrateegia on märgatavalt vähendanud sõltuvust dokumentide eelkontrollidest. Kontrollisüsteeme on märkimisväärselt parandatud, võttes alates kuuendast raamprogrammist kasutusele kontrollitõendid; ja järelkontrolle on muudetud intensiivsemaks, võttes kasutusele kuuenda raamprogrammi auditistrateegia. Järelkontrollide tulemuste põhjalik analüüs annab piisavalt teavet vigade tüüpide ja veamäära kohta. Seda on teatanud kõik teadusuuringute peadirektoraadid oma iga-aastastes tegevusaruannetes.

| 7.30. | Kontrollikoda avastas ühe juhtumi (hüvitis teadusuuringutega tegelevale abisaajale), kus kontrollid ei toiminud rahuldavalt. Abisaaja personalikulude deklareerimisel kuluaruandes kasutati tegelike arvandmete asemel eelarves esitatud summasid, mille tagajärjeks oli kulude tegelikust 16 % võrra suuremana deklareerimine. Seda oleks saanud avastada usaldusväärsuse kontrollimisega enne makse kinnitamist. |
| --- | --- |

7.30.

Kontrollikoda avastas ühe juhtumi (hüvitis teadusuuringutega tegelevale abisaajale), kus kontrollid ei toiminud rahuldavalt. Abisaaja personalikulude deklareerimisel kuluaruandes kasutati tegelike arvandmete asemel eelarves esitatud summasid, mille tagajärjeks oli kulude tegelikust 16 % võrra suuremana deklareerimine. Seda oleks saanud avastada usaldusväärsuse kontrollimisega enne makse kinnitamist.

| 7.30. | Komisjon parandab kõnealuse vea, andes välja sissenõudekorralduse. |
| --- | --- |

7.30.

Komisjon parandab kõnealuse vea, andes välja sissenõudekorralduse.

Kuluaruannete kontrollitõendid

| 7.31. | Abisaaja juures auditeeritud 62 tehingu puhul, kus esitati kontrollitõendid, võrdles kontrollikoda oma testi tulemusi kontrollitõenditega. |
| --- | --- |

7.31.

Abisaaja juures auditeeritud 62 tehingu puhul, kus esitati kontrollitõendid, võrdles kontrollikoda oma testi tulemusi kontrollitõenditega.

| 7.32. | 32 (52 %) juhul oli kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse, kuigi kontrollikoda oli leidnud kuluaruannetes tõsiseid vigu. See kinnitab kontrollikoja varasemat leidu, et nimetatud kontrollimisega ei saada alati piisavat kindlust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.32.

32 (52 %) juhul oli kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse, kuigi kontrollikoda oli leidnud kuluaruannetes tõsiseid vigu. See kinnitab kontrollikoja varasemat leidu, et nimetatud kontrollimisega ei saada alati piisavat kindlust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7.33. | Kuuenda raamprogrammi keeruliste rahastamiseeskirjade paljud erinevad tõlgendusvõimalused tekitavad abisaajates ja kontrolli teostavates audiitorites ebakindluse abikõlblikkuse suhtes (eriti personali- ja kaudsete kulude puhul). Mainitud asjaolu ja kuuenda raamprogrammiga seotud kohustusliku kontrollitõendi mudeli puudumine vähendavad jätkuvalt järelevalve- ja kontrollisüsteemide nimetatud põhielemendi mõjusust. Komisjoni võetud meetmed seitsmenda raamprogrammiga seotud kontrollitõendi kvaliteedi parandamiseks, nagu kohustuslikud menetlused ja kohustuslik aruanne, on veel varases rakendusetapis. |
| --- | --- |

7.33.

Kuuenda raamprogrammi keeruliste rahastamiseeskirjade paljud erinevad tõlgendusvõimalused tekitavad abisaajates ja kontrolli teostavates audiitorites ebakindluse abikõlblikkuse suhtes (eriti personali- ja kaudsete kulude puhul). Mainitud asjaolu ja kuuenda raamprogrammiga seotud kohustusliku kontrollitõendi mudeli puudumine vähendavad jätkuvalt järelevalve- ja kontrollisüsteemide nimetatud põhielemendi mõjusust. Komisjoni võetud meetmed seitsmenda raamprogrammiga seotud kontrollitõendi kvaliteedi parandamiseks, nagu kohustuslikud menetlused ja kohustuslik aruanne, on veel varases rakendusetapis.

| 7.32 ja 7.33. | Komisjon nõustub, et arvestades auditites märgitud allesjäänud vigade taset, ei ole kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus piisav. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui vead viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele. |
| --- | --- |

7.32 ja 7.33.

Komisjon nõustub, et arvestades auditites märgitud allesjäänud vigade taset, ei ole kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus piisav. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui vead viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele.

Kuuenda raamprogrammi puhul puudub kohustuslik kontrollitõendi mudel. Vaatamata sellele on enamiku esitatud kontrollitõendite puhul järgitud väljapakutud mudelit.

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon kontrollitõendite usaldusväärsust veelgi parandanud kokkulepitud menetlust kasutades, määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema, ja julgustades kulude arvestusmetoodika mittekohustuslikku kontrollimist.

Komisjoni finantsalased järelauditid

| 7.34. | Vastuseks kontrollikoja varasemale kriitikale hõlmasid järelauditid 2007. aastal varasemast rohkem kulutusi (
  tabel 7.2
  ). Tuleb teha siiski jõupingutusi, et vähendada avatud audititoimikute arvu ja sisse nõuda tasumisele kuuluvad tegelikust suuremana deklareeritud summad ilma pikkade viivitusteta. |
| --- | --- |

7.34.

Vastuseks kontrollikoja varasemale kriitikale hõlmasid järelauditid 2007. aastal varasemast rohkem kulutusi (
  tabel 7.2
  ). Tuleb teha siiski jõupingutusi, et vähendada avatud audititoimikute arvu ja sisse nõuda tasumisele kuuluvad tegelikust suuremana deklareeritud summad ilma pikkade viivitusteta.

| 7.34. | Teadusuuringute peadirektoraadid on 2007. aastal märkimisväärselt suurendanud oma auditialaseid jõupingutusi ja on täitnud oma aasta eesmärgid. |
| --- | --- |

7.34.

Teadusuuringute peadirektoraadid on 2007. aastal märkimisväärselt suurendanud oma auditialaseid jõupingutusi ja on täitnud oma aasta eesmärgid.

Pärast suuremaid auditialaseid jõupingutusi 2007. aastal on nüüd tähelepanu pööratud avastatud vigade parandamisele. Teadusuuringute peadirektoraadid üritavad aktiivselt parandada järelevalvevahendeid ja annavad välja täpsemaid haldus- ja finantssuuniseid. Eeldatavasti parandavad need sissenõudmise menetluse (sealhulgas ekstrapolatsiooni ja kontrollikoja tähelepanekute järelmeetmete) tõhusust ja terviklikkust.

| 7.35. | Endiselt esineb puudusi audititulemuste jagamisel teadusuuringute peadirektoraatide vahel, kes jätkuvalt kasutavad kohalikke infotehnoloogia vahendeid, mille puhul ei toimu automaatset sisestamist komisjoni tsentraliseeritud auditijälgimise süsteemi. |
| --- | --- |

7.35.

Endiselt esineb puudusi audititulemuste jagamisel teadusuuringute peadirektoraatide vahel, kes jätkuvalt kasutavad kohalikke infotehnoloogia vahendeid, mille puhul ei toimu automaatset sisestamist komisjoni tsentraliseeritud auditijälgimise süsteemi.

| 7.35. | Tehtud on märkimisväärseid jõupingutusi, et auditi tulemuste alast teavet tõhusalt jagada. Alates 2008. aasta maist toimub auditi tulemuste ühine hoiustamine, et jagada teavet teadusuuringute peadirektoraatide vahel. |
| --- | --- |

7.35.

Tehtud on märkimisväärseid jõupingutusi, et auditi tulemuste alast teavet tõhusalt jagada. Alates 2008. aasta maist toimub auditi tulemuste ühine hoiustamine, et jagada teavet teadusuuringute peadirektoraatide vahel.

Viienda ja kuuenda raamprogrammi auditite andmed on nüüd edastatud komisjoni tsentraliseeritud auditijälgimise süsteemi ja tehakse tööd, et tagada uute auditite andmete automaatne edastamine kõikidest kohalikest infotehnoloogia vahenditest, mida teadusuuringute peadirektoraadid kasutavad.

| 7.36. | 2007. aastal hakkasid teadusuuringute peadirektoraadid kasutama kuuenda raamprogrammi puhul ühist järelauditite strateegiat, et suurendada kindlust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. |
| --- | --- |

7.36.

2007. aastal hakkasid teadusuuringute peadirektoraadid kasutama kuuenda raamprogrammi puhul ühist järelauditite strateegiat, et suurendada kindlust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.

| 7.37. | Strateegia sisaldab mitmeid algatusi, mis tõenäoliselt aitavad tõhustada nimetatud kontrolli toimimist. Nimetatud algatused hõlmavad ühiste riskikriteeriumide ja valimi moodustamise meetodite kasutamist, keskendudes peamistele abisaajatele. Strateegia hõlmab samuti tõhusamaid kvaliteedikontrolli menetlusi, audititulemuste jagamisega tegeleva töögrupi moodustamist, ühise auditi käsiraamatu väljatöötamist, ühiseid audirühmi ja igakuiseid kooskõlastuskoosolekuid, et arutada juhtumeid ja võtta vastu ühised seisukohad. |
| --- | --- |

7.37.

Strateegia sisaldab mitmeid algatusi, mis tõenäoliselt aitavad tõhustada nimetatud kontrolli toimimist. Nimetatud algatused hõlmavad ühiste riskikriteeriumide ja valimi moodustamise meetodite kasutamist, keskendudes peamistele abisaajatele. Strateegia hõlmab samuti tõhusamaid kvaliteedikontrolli menetlusi, audititulemuste jagamisega tegeleva töögrupi moodustamist, ühise auditi käsiraamatu väljatöötamist, ühiseid audirühmi ja igakuiseid kooskõlastuskoosolekuid, et arutada juhtumeid ja võtta vastu ühised seisukohad.

Tabel 7.2 – Lõpetatud finantsalased järelauditid 2005–2007

| Peadirektoraat | Lõpetatud auditite arv | Auditeeritud osalejate arv | Kehtivate lepingute arv | Auditeeritud osaluste väärtus
  (miljonit eurot) | Kehtivate lepingute väärtus
  (miljonit eurot) | Komisjoni poolt auditite tulemusel tehtud abikõlbmatute kulude korrektsioonid | Auditeeritud osaluste väärtus / kehtivate lepingute väärtus
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Väärtus
  (miljonit eurot) | Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest
  (%) | Väärtus
  (miljonit eurot) | Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest
  (%) | Väärtus
  (miljonit eurot) | Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest
  (%) |
| Energeetika ja transport (10) | 16 | 69 | 126 | 20 | 100 | 188 | 1 099 | 1 166 | 294 | 21,49 | 66,48 | 73,08 | 899,46 | 929,55 | 1 063,30 | 0,85 | 3,9 | 5,47 | 8,2 | 3,70 | 5,1 | 2,4 | 7,2 | 6,9 |
| Infoühiskond ja meedia (11) | 30 | 80 | 143 | 72 | 192 | 339 | 1 520 | 1 415 | 1 281 | 32,61 | 79,45 | 167,67 | 1 809,00 | 1 889,00 | 2 022,00 | 2,57 | 7,9 | 3,59 | 4,5 | 6,86 | 4,1 | 1,8 | 4,2 | 8,3 |
| Ettevõtlus ja tööstus (12) | 1 | 44 | 108 | 8 | 69 | 127 | 1 672 | 2 369 | 224 | 22,28 | 28,66 | 29,67 | 305,75 | 1 179,00 | 332,11 | 1,38 | 6,2 | 0,64 | 2,2 | 0,78 | 2,6 | 7,3 | 2,4 | 8,9 |
| Teadusuuringud (11) | 23 | 151 | 305 | 35 | 198 | 565 | 8 906 | 12 070 | 9 441 | 38,25 | 58,68 | 293,40 | 5 032,43 | 6 663,85 | 4 713,16 | 0,72 | 1,9 | 3,47 | 5,9 | 4,81 | 1,6 | 0,8 | 0,9 | 6,2 |
| Kokku | 70 | 344 | 682 | 135 | 559 | 1 219 | 13 197 | 17 020 | 11 240 | 114,63 | 233,26 | 563,82 | 8 046,64 | 10 661,41 | 8 130,57 | 5,52 | 4,8 | 13,18 | 5,6 | 16,15 | 2,9 | 1,4 | 2,2 | 6,9 |
| Allikas: komisjoni esitatud andmed. |

Peadirektoraat

Lõpetatud auditite arv

Auditeeritud osalejate arv

Kehtivate lepingute arv

Auditeeritud osaluste väärtus

(miljonit eurot)

Kehtivate lepingute väärtus

(miljonit eurot)

Komisjoni poolt auditite tulemusel tehtud abikõlbmatute kulude korrektsioonid

Auditeeritud osaluste väärtus / kehtivate lepingute väärtus

(%)

2005

2006

2007

2005

2006

2007

2005

2006

2007

2005

2006

2007

2005

2006

2007

2005

2006

2007

2005

2006

2007

Väärtus

(miljonit eurot)

Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest

(%)

Väärtus

(miljonit eurot)

Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest

(%)

Väärtus

(miljonit eurot)

Auditeeritud lepingute osa lepingute väärtusest

(%)

Energeetika ja transport (10)

16

69

126

20

100

188

1 099

1 166

294

21,49

66,48

73,08

899,46

929,55

1 063,30

0,85

3,9

5,47

8,2

3,70

5,1

2,4

7,2

6,9

Infoühiskond ja meedia (11)

30

80

143

72

192

339

1 520

1 415

1 281

32,61

79,45

167,67

1 809,00

1 889,00

2 022,00

2,57

7,9

3,59

4,5

6,86

4,1

1,8

4,2

8,3

Ettevõtlus ja tööstus (12)

1

44

108

8

69

127

1 672

2 369

224

22,28

28,66

29,67

305,75

1 179,00

332,11

1,38

6,2

0,64

2,2

0,78

2,6

7,3

2,4

8,9

Teadusuuringud (11)

23

151

305

35

198

565

8 906

12 070

9 441

38,25

58,68

293,40

5 032,43

6 663,85

4 713,16

0,72

1,9

3,47

5,9

4,81

1,6

0,8

0,9

6,2

Kokku

70

344

682

135

559

1 219

13 197

17 020

11 240

114,63

233,26

563,82

8 046,64

10 661,41

8 130,57

5,52

4,8

13,18

5,6

16,15

2,9

1,4

2,2

6,9

Allikas: komisjoni esitatud andmed.

| 7.38. | Strateegia eesmärk on lisaks tõhustada kontrollitõendite väljastamise protsessi, toetades jätkuvalt abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid ning töötades välja seitsmenda raamprogrammiga seonduva kuluarvutuse metoodika eelkontrolli. |
| --- | --- |

7.38.

Strateegia eesmärk on lisaks tõhustada kontrollitõendite väljastamise protsessi, toetades jätkuvalt abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid ning töötades välja seitsmenda raamprogrammiga seonduva kuluarvutuse metoodika eelkontrolli.

| 7.39. | Kuigi uus strateegia kujutab endast usaldusväärset alust kontrollikoja tuvastatud probleemide käsitlemiseks, sõltub sellest saadav võimalik kasu strateegia täielikust ja tõhusast rakendamisest alates 2008. aastast. |
| --- | --- |

7.39.

Kuigi uus strateegia kujutab endast usaldusväärset alust kontrollikoja tuvastatud probleemide käsitlemiseks, sõltub sellest saadav võimalik kasu strateegia täielikust ja tõhusast rakendamisest alates 2008. aastast.

| 7.39. | Kuuenda raamprogrammi ühtse auditistrateegia rakendamine on õigel teel. Esimesi tulemusi oli näha juba 2007. aastal (vt ka vastused punktides 7.15, 7.16, 7.20, 7.21, 7.26 ja 7.29). |
| --- | --- |

7.39.

Kuuenda raamprogrammi ühtse auditistrateegia rakendamine on õigel teel. Esimesi tulemusi oli näha juba 2007. aastal (vt ka vastused punktides 7.15, 7.16, 7.20, 7.21, 7.26 ja 7.29).

Üldised järeldused ja soovitused

| 7.40. | Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 2007. aasta maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline. |
| --- | --- |

7.40.

Kontrollikoda järeldab oma audititöö põhjal, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 2007. aasta maksete seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vigade määr on oluline.

| 7.41. | Kontrollikoja hinnangul on teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad ainult osaliselt. |
| --- | --- |

7.41.

Kontrollikoja hinnangul on teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad ainult osaliselt.

| 7.40 ja 7.41. | Komisjoni kontrollistrateegia eesmärk on avastada ja parandada vigu, nii et strateegia täiel määral rakendamisel nelja aasta jooksul oleks tagatud, et allesjäänud vigade (vead, mis on jätkuvalt parandamata) määr jääb allapoole olulisuse künnist, nagu seda on üksikasjalikult kirjeldatud teadusuuringute peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

7.40 ja 7.41.

Komisjoni kontrollistrateegia eesmärk on avastada ja parandada vigu, nii et strateegia täiel määral rakendamisel nelja aasta jooksul oleks tagatud, et allesjäänud vigade (vead, mis on jätkuvalt parandamata) määr jääb allapoole olulisuse künnist, nagu seda on üksikasjalikult kirjeldatud teadusuuringute peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes.

| 7.42. | Kontrollikoda soovitab veel kord lihtsustada ja selgitada abisaajate kulude arvutamise ja aruandluse eeskirju, ja kasutada võimaluse korral laialdasemalt kindlasummalist rahastamist ning võtta kasutusele tulemuspõhise rahastamissüsteemi sisendipõhise asemel. |
| --- | --- |

7.42.

Kontrollikoda soovitab veel kord lihtsustada ja selgitada abisaajate kulude arvutamise ja aruandluse eeskirju, ja kasutada võimaluse korral laialdasemalt kindlasummalist rahastamist ning võtta kasutusele tulemuspõhise rahastamissüsteemi sisendipõhise asemel.

| 7.42. | Komisjon nõustub vajadusega kulude abikõlblikkuse täiendava lihtsustamise järele, eriti personali- ja kaudsete kulude küsimuses. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ja raskustele representatiivsete ühekordsete summade ja ühtsete määrade kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

7.42.

Komisjon nõustub vajadusega kulude abikõlblikkuse täiendava lihtsustamise järele, eriti personali- ja kaudsete kulude küsimuses. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ja raskustele representatiivsete ühekordsete summade ja ühtsete määrade kindlaksmääramisel.

Lisaks sellele võetakse seitsmendas raamprogrammis kasutusele kulu arvutamise meetodite eelkontrollitõendid, mis on suur samm lihtsustamise suunas. Komisjon viitab punktides 7.20 ja7.21 käsitletud küsimustele.

Tuleviku tarbeks alternatiivsete rahastamismehhanismide (näiteks ühekordsed summad ja tulemustel põhinev rahastamine) väljatöötamise küsimust on komisjon valmis kontrollikoja ja muude sidusrühmadega arutama.

| 7.43. | Abisaajate poolt deklareeritud kulude hüvitamisel põhineva praeguse rahastamissüsteemi raames peaks komisjon: |
| --- | --- |

7.43.

Abisaajate poolt deklareeritud kulude hüvitamisel põhineva praeguse rahastamissüsteemi raames peaks komisjon:

| 7.43. | |
| --- | --- |

7.43.

| a) | käsitlema pidevalt esinevaid vigu maksetes, kasutades tõhusamalt kuuenda raamprogrammi eeskirjadele vastavaid sanktsioonimehhanisme (punktid 7.14–7.23); |
| --- | --- |

a)

käsitlema pidevalt esinevaid vigu maksetes, kasutades tõhusamalt kuuenda raamprogrammi eeskirjadele vastavaid sanktsioonimehhanisme (punktid 7.14–7.23);

| a) | Kuuenda raamprogrammi auditistrateegia on suunatud maksetes pidevalt esinevatele vigadele. Sanktsioonid ja eelkõige leppetrahvid on üks osa alates 2007. aastast rakendatud auditistrateegiast. |
| --- | --- |

a)

Kuuenda raamprogrammi auditistrateegia on suunatud maksetes pidevalt esinevatele vigadele. Sanktsioonid ja eelkõige leppetrahvid on üks osa alates 2007. aastast rakendatud auditistrateegiast.

| b) | tagama enne maksete abisaajatele tegemist läbiviidava dokumentaalse hindamise range rakendamise ja tõhustama leitud vigade analüüsi (punktid 7.26–7.30); |
| --- | --- |

b)

tagama enne maksete abisaajatele tegemist läbiviidava dokumentaalse hindamise range rakendamise ja tõhustama leitud vigade analüüsi (punktid 7.26–7.30);

| b) | Kontrollitõendite kasutuselevõtmisega kuuendas raamprogrammis on eelkontrollid võrreldes eelmiste raamprogrammidega oluliselt paranenud.
  Kuluaruannete kohapealne kontrollimine auditite kaudu on jätkuvalt kindluse saamise strateegia nurgakivi ja annab põhjalikku teavet tehtud vigade kohta. Seetõttu on komisjon tõhustanud oma järelkontrolle, võttes kasutusele kuuenda raamprogrammi auditistrateegia. Strateegia sisaldab oluliselt suuremaid jõupingutusi auditite alal ja meetmeid avastatud vigade parandamiseks. Kõnealused meetmed on tõhusaks alternatiiviks kontrollikoja soovitatutele. |
| --- | --- |

b)

Kontrollitõendite kasutuselevõtmisega kuuendas raamprogrammis on eelkontrollid võrreldes eelmiste raamprogrammidega oluliselt paranenud.

Kuluaruannete kohapealne kontrollimine auditite kaudu on jätkuvalt kindluse saamise strateegia nurgakivi ja annab põhjalikku teavet tehtud vigade kohta. Seetõttu on komisjon tõhustanud oma järelkontrolle, võttes kasutusele kuuenda raamprogrammi auditistrateegia. Strateegia sisaldab oluliselt suuremaid jõupingutusi auditite alal ja meetmeid avastatud vigade parandamiseks. Kõnealused meetmed on tõhusaks alternatiiviks kontrollikoja soovitatutele.

| c) | toetama jätkuvalt abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid kontrollitõendite väljastamise protsessis ja tagama kasutusele võetud meetmete tõhusa rakendamise, et parandada seitsmenda raamprogrammiga seonduvate kuluaruannete kontrollimist (punktid 7.31–7.33); |
| --- | --- |

c)

toetama jätkuvalt abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid kontrollitõendite väljastamise protsessis ja tagama kasutusele võetud meetmete tõhusa rakendamise, et parandada seitsmenda raamprogrammiga seonduvate kuluaruannete kontrollimist (punktid 7.31–7.33);

| c) | On võetud mitmeid meetmeid, et parandada kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti: näiteks suuniste avaldamine abisaajatele ja kontrolli teostavatele audiitoritele, töörühma loomine kontrollitõendite töötlemiseks ning kontrolli teostavate audiitorite osalemine töökohtumistel ja koolitustel.
  Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlust ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema.
  Komisjon julgustab ka kulude arvestusmetoodika mittekohustuslikku kontrollimist praegu välja töötatavate rakendusmeetmete alusel. |
| --- | --- |

c)

On võetud mitmeid meetmeid, et parandada kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti: näiteks suuniste avaldamine abisaajatele ja kontrolli teostavatele audiitoritele, töörühma loomine kontrollitõendite töötlemiseks ning kontrolli teostavate audiitorite osalemine töökohtumistel ja koolitustel.

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlust ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema.

Komisjon julgustab ka kulude arvestusmetoodika mittekohustuslikku kontrollimist praegu välja töötatavate rakendusmeetmete alusel.

| d) | jätkama kuuendale raamprogrammile rakendatavat ühist järelauditi strateegiat, eriti ühise haldusteabesüsteemi arendamise ning õigeaegse ja tõhusa audititulemuste rakendamise kaudu (punktid 7.34–7.39). |
| --- | --- |

d)

jätkama kuuendale raamprogrammile rakendatavat ühist järelauditi strateegiat, eriti ühise haldusteabesüsteemi arendamise ning õigeaegse ja tõhusa audititulemuste rakendamise kaudu (punktid 7.34–7.39).

| d) | Tehakse jõupingutusi, et audititulemusi tõhusalt ja õigeaegselt rakendada. Kasutatakse tekkepõhise raamatupidamise süsteemi, et jälgida auditeid, sissenõudekorraldusi ja hüvitisi. |
| --- | --- |

d)

Tehakse jõupingutusi, et audititulemusi tõhusalt ja õigeaegselt rakendada. Kasutatakse tekkepõhise raamatupidamise süsteemi, et jälgida auditeid, sissenõudekorraldusi ja hüvitisi.

EELMISTE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

Kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll

| 7.44. | Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 7.2
  . |
| --- | --- |

7.44.

Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste olulisemate tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud
  lisas 7.2
  .

| 7.44. | Vt komisjoni vastuseid lisas 7.2. |
| --- | --- |

7.44.

Vt komisjoni vastuseid lisas 7.2.

Järelmeetmed seoses eriaruandega nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta

| 7.45. | Eriaruandes nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta (TEN-T) (13) tuvastati puudusi, eriti rahastamise plaanimisel ning projektide valikul ja seirel. Kontrollikoda soovitas komisjonil: |
| --- | --- |

7.45.

Eriaruandes nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta (TEN-T) (13) tuvastati puudusi, eriti rahastamise plaanimisel ning projektide valikul ja seirel. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

| a) | keskenduda rahastamisel suurimat üleeuroopalist lisaväärtust pakkuvatele projektiosadele, andes eelistuse piiriülestele projektidele ja suurendades rahastamismäärasid; |
| --- | --- |

a)

keskenduda rahastamisel suurimat üleeuroopalist lisaväärtust pakkuvatele projektiosadele, andes eelistuse piiriülestele projektidele ja suurendades rahastamismäärasid;

| b) | rakendada tõhusamat, läbipaistvamat ja rangemat hindamiskorda rahastamist taotlevate projektide valikul; |
| --- | --- |

b)

rakendada tõhusamat, läbipaistvamat ja rangemat hindamiskorda rahastamist taotlevate projektide valikul;

| c) | teostada rangemat projektide seiret. |
| --- | --- |

c)

teostada rangemat projektide seiret.

| 7.46. | Komisjoni võetud meetmetega on käsitletud kontrollikoja soovitusi osaliselt. |
| --- | --- |

7.46.

Komisjoni võetud meetmetega on käsitletud kontrollikoja soovitusi osaliselt.

| 7.47. | Piiriülestele projektidele antava rahalise abi ülemmäär on uue määruse alusel suurenenud 30 %-ni ja rahastamise miinimumkünnist on suurendatud 1 miljonilt 1,5 miljonile eurole. |
| --- | --- |

7.47.

Piiriülestele projektidele antava rahalise abi ülemmäär on uue määruse alusel suurenenud 30 %-ni ja rahastamise miinimumkünnist on suurendatud 1 miljonilt 1,5 miljonile eurole.

| 7.48. | On parandatud hindamiskorda projektide valikul, kasutades rohkem väliseksperte ja võttes kasutusele suunised taotlejatele. |
| --- | --- |

7.48.

On parandatud hindamiskorda projektide valikul, kasutades rohkem väliseksperte ja võttes kasutusele suunised taotlejatele.

| 7.49. | Seiret on tõhustatud süstemaatiliste kohapealsete kontrollide ja projektide ühise andmebaasi kasutuselevõtmise abil. Komisjon on kontrollikoja soovitusel täpsustanud mõistete „uuringud” ja „tööd” määratlust, kuid ei ole ühtlustanud töökirjelduste struktuuri ega standardiseerinud tehnilist ja finantsseiret. |
| --- | --- |

7.49.

Seiret on tõhustatud süstemaatiliste kohapealsete kontrollide ja projektide ühise andmebaasi kasutuselevõtmise abil. Komisjon on kontrollikoja soovitusel täpsustanud mõistete „uuringud” ja „tööd” määratlust, kuid ei ole ühtlustanud töökirjelduste struktuuri ega standardiseerinud tehnilist ja finantsseiret.

| 7.49. | Valmistades ette uut näidisfinantsotsust uue programmitöö ajavahemiku 2007–2013 kohta, pöörasid komisjon ja TEN-T rakendusamet erilist tähelepanu kõikide nende elementide parandamisele, mis võimaldaksid TEN-T programmi alusel rahastavate meetmete paremat tehnilist ja finantsseiret. Selle tulemusel muudeti näidisfinantsotsust ja töötati välja töökindlam järelevalvesüsteem, võttes aluseks uue üksikasjaliku strateegilise tegevuskava nende projektide rakendamiseks, mida abisaajad peavad esitama vähemalt kuus kuud pärast otsuse teatavakstegemist. Selle uue nõude kasutuselevõtmine ja sujuvam iga-aastane aruandlussüsteem parandab eeldatavasti projektide järelevalvet ja aitab abisaajaid rakendusetapis, tuvastades probleeme juba varasemas järgus. |
| --- | --- |

7.49.

Valmistades ette uut näidisfinantsotsust uue programmitöö ajavahemiku 2007–2013 kohta, pöörasid komisjon ja TEN-T rakendusamet erilist tähelepanu kõikide nende elementide parandamisele, mis võimaldaksid TEN-T programmi alusel rahastavate meetmete paremat tehnilist ja finantsseiret. Selle tulemusel muudeti näidisfinantsotsust ja töötati välja töökindlam järelevalvesüsteem, võttes aluseks uue üksikasjaliku strateegilise tegevuskava nende projektide rakendamiseks, mida abisaajad peavad esitama vähemalt kuus kuud pärast otsuse teatavakstegemist. Selle uue nõude kasutuselevõtmine ja sujuvam iga-aastane aruandlussüsteem parandab eeldatavasti projektide järelevalvet ja aitab abisaajaid rakendusetapis, tuvastades probleeme juba varasemas järgus.

---

(1)  i2010 strateegia ühendab kõik ELi tegevuspõhimõtted, algatused ja meetmed, mille eesmärk on ergutada digitaaltehnoloogia arendamist ja kasutamist. i2010 on osa Lissaboni strateegiast, mille eesmärk on muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ning dünaamilisemaks ja teadmuspõhisemaks majandusjõuks. Suurem osa rahastamisest toimub teadusuuringute raamprogrammide raames.

(2)  Otsese teadustegevuse kuludest toetatakse ELi Teadusuuringute Ühiskeskust (2 % kogumaksetest 2007. aastal), mis on komisjoni peadirektoraat. Teadusuuringute Ühiskeskus hõlmab seitset uurimisinstituuti ja osutab teaduslikku ja tehnilist abi ELi tegevuspõhimõtete loomiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks.

(3)  Peamiselt neli komisjoni peadirektoraati vastutavad teadusuuringute rahastamisvahendite haldamise eest: teadusuuringute peadirektoraat ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraat on põhilised asjaomased peadirektoraadid, samuti on kaasatud energeetika ja transpordi peadirektoraat ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat. Seitsmenda raamprogrammi puhul kavatsevad teadusuuringute peadirektoraadid kasutada osa eelarvest kaudse tsentraliseeritud halduse kaudu.

(4)  Projektidesse on kaasatud keskmiselt ligikaudu 20 osapoolt, kuigi osalejate arv võib ulatuda kuni 95-ni.

(5)  Käesoleva aruande 10. peatükis käsitletakse teadusuuringute kulusid ettevõtluse poliitikavaldkonnas.

(6)  Arvete ja teiste tõendusmaterjalide kontrollid. Komisjonile hüvitamiseks esitatud kuluaruanded koosnevad peamiselt personali- ja kaudsetest kuludest, reisi-, tarbekaupade ja muudest otsestest kuludest.

(7)  Maksed jagunevad järgmiselt: 59 komisjoni ettemakset abisaajatele (39 kuuenda raamprogrammi ja üks TEN-T raames ning kuus muud ettemakset) sõlmitud toetuslepingu alusel; 12 projektiga seostamata makset, nagu arved projektitaotlust hindavate välisekspertide osutatud teenuste eest; 109 vahe- ja lõpphüvitist (85 kuuenda raamprogrammi, 11 viienda raamprogrammi, kuus TEN-T ja üks TEN-E raames ning kuus muud hüvitist).

(8)  Lisaks rahaliste vahendite sissenõudmisele on komisjonil õigus nõuda kompensatsiooni (leppetrahvid) abisaajalt, kui leitakse, et ta on deklareerinud abikõlblikke kulusid tegelikust suuremana ja seetõttu saanud Euroopa Liidult põhjendamatut rahalist toetust. Kui avastatakse, et abisaaja on pidevalt rikkunud lepingulisi kohustusi, võidakse tema suhtes rakendada ühtse määraga rahalist trahvi.

(9)  Kaheksa teadusuuringu ja seitse üleeuroopaliste võrkude hüvitist.

(10)  Välja arvatud üleeuroopaliste võrkude (transport) projektid. 2005. ja 2006. aasta arvandmed hõlmavad kõiki peadirektoraadi auditeeritud (teadusuuringute ja teadusuringutega mitteseotud) programme.

(11)  Auditeeritud osaluste väärtus hõlmab kõiki (ELi ja osaleja) kulusid.

(12)  2005. ja 2006. aasta arvandmed hõlmavad kõiki peadirektoraadi auditeeritud (teadusuuringute ja teadusuuringutega mitteseotud) programme.

Allikas: komisjoni esitatud andmed.

(13)  ELT C 94, 21.4.2006.

LISA 7.1

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| Süsteem | Peamine sisekontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Dokumentaalne hindamine enne makse teostamist | Kontrollitõend | Finantsalased järelauditid |
| Kuues raamprogramm | | | | |

Süsteem

Peamine sisekontroll

Üldhinnang

Dokumentaalne hindamine enne makse teostamist

Kontrollitõend

Finantsalased järelauditid

Kuues raamprogramm

Seletus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

Tehingute testimise tulemused

| Valimi põhjal hinnatud vigu sisaldavate tehingute osakaal | 48 % |
| --- | --- |
| Veamäär | 2–5 % |

Valimi põhjal hinnatud vigu sisaldavate tehingute osakaal

48 %

Veamäär

2–5 %

LISA 7.2

Põhiliste kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   2005. aasta kinnitav avaldus: abisaajate deklareeritud kuludes esines olulisel määral vigu |
| 2005. aastal tuvastas kontrollikoda olulisel määral vigu 17 raamatupidamisaruannete aluseks olevas tehingus 22-st abisaajate juures auditeeritud tehingust. Kõige tüüpilisemad vead olid: tõendusmaterjalide puudumine, eriti näidatud tööaja kohta; kulude topeltrahastamine; tegelikest kuludest oluliselt erinevate personalikulude keskmiste määrade kasutamine; kaudsete kulude põhjendamatu meetme alla paigutamine; abikõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimine.
  (2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.6–7.8). | Kolmel juhul ei nõustunud komisjon kontrollikoja leidudega ega ole võtnud parandusmeetmeid.
  Kümnel juhul on komisjon teinud finantskorrektsioonid kas sissenõudekorralduse väljastamise või abisaajatele teostatud maksete korrigeerimise teel järgnevatel perioodidel.
  Neljal juhul on komisjon algatanud parandusmeetmed, mis on veel lõpule viimata. | Kuigi komisjon on võtnud parandusmeetmed enamiku kontrollikoja leidude suhtes, on mitmel juhul kulunud finantskorrektiivide tegemiseks palju aega (kuni 20 kuud) või neid pole veel lõpule viidud. Viivitused alusetute maksete korrigeerimisel kahjustavad kulude usaldusväärset finantsjuhtimist. | Ühest küljest nõustub komisjon, et järgmistes maksetes hüvitiste kaudu tehtavad finantskorrektsioonid võivad kaasa tuua teatava viivituse. Komisjon on siiski arvamusel, et käimasolevate projektide puhul on tegemist sobiliku süsteemiga.


  Teisest küljest jätkab komisjon auditite järelmeetmete parandamist, et piirata/vältida põhjendamatuid viivitusi. |
| 2.   Kuuenda raamprogrammiga seonduvate kontrollitõendite süsteemi puudused |
| Komisjoni hiline suuniste väljaandmine ja kuuenda raamprogrammi finantssätete keerukus on mõjutanud ebasoodsalt kontrollitõendite süsteemi. On vaja parandatud suuniseid, et käsitleda abikõlblikkuse ja kontrolli teostavate audiitorite sõltumatusega seotud ebaselgust.
  Kontrollikoja abisaajate juures teostatud auditite käigus on pidevalt avastatud märkimisväärses ulatuses abikõlbmatuid kulusid kuluaruannetes, mille puhul on kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse. Probleemid on peamiselt seotud abikõlbmatute personalikuludega ja lepingulistele tingimustele mittevastavate kuluarvutussüsteemide kasutamisega.
  (2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.11; 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.15–7.17; 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.14–7.17). | Komisjon on suurendanud oma toetust kontrolli teostavatele audiitoritele ja abisaajatele ning oma operatiivtalitustele.
  Kuuenda raamprogrammi järelauditi strateegia eesmärk on kaasa aidata kontrollitõendite süsteemi mõjususe hindamisele. Teadusuuringute peadirektoraadid arutavad regulaarselt kontrollitõenditega seonduvaid küsimusi „teadusuuringute perekonna” välisauditi kooskõlastusgrupi koosolekutel.
  Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon võtnud kasutusele täiendavad meetmed kontrollitõendite kvaliteedi parandamiseks: „kokkulepitud menetlused”, keskmiste personalikulude arvutamismetoodika kohustuslik kontrollimine ning personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika mittekohustuslik kontrollimine. | Kontrollikoda leiab jätkuvalt, et enamikul juhtudel, kus ta on tuvastanud olulised vead kuluaruannetes, on kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse. See kehtib kuuenda raamprogrammi puhul, kus kontrollitõendid ei toimi endiselt usaldusväärse kontrollina. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus ei ole piisav, arvestades auditites avastatud allesjäänud vigade taset. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui vead viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele.


  Lisaks sellele on komisjon seitsmenda raamprogrammi puhul parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlust ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema. |
| 3.   Komisjoni maksete pidev hilinemine |
| Arvukatel juhtudel on komisjon põhjendamatult viivitanud maksete teostamisel abisaajatele, seega mitte kinni pidades finantsmääruses sätestatud kulutoiminguteks ettenähtud tähtajast.
  2005. aastal tehti kontrollikoja 69 auditeeritud maksest 11 makset hilinemisega (st 16 %). 2006. aastal tuvastas kontrollikoda 113 juhtumi puhul 21 viivitusega makset (st 18,6 %).
  2007. aastal tuvastas kontrollikoda 180 auditeeritud juhtumist 30 viivitusega makset (st 17 %).
  (2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.22; 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.27;2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.10; 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.29 ja lisa 7.1). | Komisjon on parandanud seiret viivituste üle, mida arutatakse regulaarselt toimuvatel juhtkonna koosolekutel.
  Komisjon on analüüsinud viivituste põhjusi. On korraldatud koolitusi ja välja antud täiendavad makseprotsessi käsitlevad juhised vastutavatele rahandusametnikele. | Kuigi on võetud meetmeid probleemi lahendamiseks, on komisjon saavutanud vähe märgatavat edu kuuenda raamprogrammiga seonduvate viivitustega maksete vähendamisel.
  Ka komisjoni siseaudititalitused on märkinud, et pidevad viivitused suurendavad kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Lisaks finantsriskile (abisaajad võivad nõuda intresse) ja tegevusriskidele (hindamiseksperdid võivad keelduda osalemast tulevastes hindamistes ja projektidel võib ette tulla raskusi kassakäibega), võib komisjon oma maine tarbetult ohtu seada. | Kõik teadusuuringute peadirektoraadid on suurendanud õigeaegselt tehtud maksete osakaalu. Küsimust jälgitakse hoolikalt ja täiendavate edusammude tagamiseks pööratakse sellele suurimat tähelepanu. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   2005. aasta kinnitav avaldus: abisaajate deklareeritud kuludes esines olulisel määral vigu

2005. aastal tuvastas kontrollikoda olulisel määral vigu 17 raamatupidamisaruannete aluseks olevas tehingus 22-st abisaajate juures auditeeritud tehingust. Kõige tüüpilisemad vead olid: tõendusmaterjalide puudumine, eriti näidatud tööaja kohta; kulude topeltrahastamine; tegelikest kuludest oluliselt erinevate personalikulude keskmiste määrade kasutamine; kaudsete kulude põhjendamatu meetme alla paigutamine; abikõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimine.

(2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.6–7.8).

Kolmel juhul ei nõustunud komisjon kontrollikoja leidudega ega ole võtnud parandusmeetmeid.

Kümnel juhul on komisjon teinud finantskorrektsioonid kas sissenõudekorralduse väljastamise või abisaajatele teostatud maksete korrigeerimise teel järgnevatel perioodidel.

Neljal juhul on komisjon algatanud parandusmeetmed, mis on veel lõpule viimata.

Kuigi komisjon on võtnud parandusmeetmed enamiku kontrollikoja leidude suhtes, on mitmel juhul kulunud finantskorrektiivide tegemiseks palju aega (kuni 20 kuud) või neid pole veel lõpule viidud. Viivitused alusetute maksete korrigeerimisel kahjustavad kulude usaldusväärset finantsjuhtimist.

Ühest küljest nõustub komisjon, et järgmistes maksetes hüvitiste kaudu tehtavad finantskorrektsioonid võivad kaasa tuua teatava viivituse. Komisjon on siiski arvamusel, et käimasolevate projektide puhul on tegemist sobiliku süsteemiga.

Teisest küljest jätkab komisjon auditite järelmeetmete parandamist, et piirata/vältida põhjendamatuid viivitusi.

2.   Kuuenda raamprogrammiga seonduvate kontrollitõendite süsteemi puudused

Komisjoni hiline suuniste väljaandmine ja kuuenda raamprogrammi finantssätete keerukus on mõjutanud ebasoodsalt kontrollitõendite süsteemi. On vaja parandatud suuniseid, et käsitleda abikõlblikkuse ja kontrolli teostavate audiitorite sõltumatusega seotud ebaselgust.

Kontrollikoja abisaajate juures teostatud auditite käigus on pidevalt avastatud märkimisväärses ulatuses abikõlbmatuid kulusid kuluaruannetes, mille puhul on kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse. Probleemid on peamiselt seotud abikõlbmatute personalikuludega ja lepingulistele tingimustele mittevastavate kuluarvutussüsteemide kasutamisega.

(2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.11; 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.15–7.17; 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 7.14–7.17).

Komisjon on suurendanud oma toetust kontrolli teostavatele audiitoritele ja abisaajatele ning oma operatiivtalitustele.

Kuuenda raamprogrammi järelauditi strateegia eesmärk on kaasa aidata kontrollitõendite süsteemi mõjususe hindamisele. Teadusuuringute peadirektoraadid arutavad regulaarselt kontrollitõenditega seonduvaid küsimusi „teadusuuringute perekonna” välisauditi kooskõlastusgrupi koosolekutel.

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon võtnud kasutusele täiendavad meetmed kontrollitõendite kvaliteedi parandamiseks: „kokkulepitud menetlused”, keskmiste personalikulude arvutamismetoodika kohustuslik kontrollimine ning personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika mittekohustuslik kontrollimine.

Kontrollikoda leiab jätkuvalt, et enamikul juhtudel, kus ta on tuvastanud olulised vead kuluaruannetes, on kontrolli teostanud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse. See kehtib kuuenda raamprogrammi puhul, kus kontrollitõendid ei toimi endiselt usaldusväärse kontrollina.

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus ei ole piisav, arvestades auditites avastatud allesjäänud vigade taset. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui vead viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele.

Lisaks sellele on komisjon seitsmenda raamprogrammi puhul parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlust ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema.

3.   Komisjoni maksete pidev hilinemine

Arvukatel juhtudel on komisjon põhjendamatult viivitanud maksete teostamisel abisaajatele, seega mitte kinni pidades finantsmääruses sätestatud kulutoiminguteks ettenähtud tähtajast.

2005. aastal tehti kontrollikoja 69 auditeeritud maksest 11 makset hilinemisega (st 16 %). 2006. aastal tuvastas kontrollikoda 113 juhtumi puhul 21 viivitusega makset (st 18,6 %).

2007. aastal tuvastas kontrollikoda 180 auditeeritud juhtumist 30 viivitusega makset (st 17 %).

(2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.22; 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.27;2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.10; 2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.29 ja lisa 7.1).

Komisjon on parandanud seiret viivituste üle, mida arutatakse regulaarselt toimuvatel juhtkonna koosolekutel.

Komisjon on analüüsinud viivituste põhjusi. On korraldatud koolitusi ja välja antud täiendavad makseprotsessi käsitlevad juhised vastutavatele rahandusametnikele.

Kuigi on võetud meetmeid probleemi lahendamiseks, on komisjon saavutanud vähe märgatavat edu kuuenda raamprogrammiga seonduvate viivitustega maksete vähendamisel.

Ka komisjoni siseaudititalitused on märkinud, et pidevad viivitused suurendavad kulude seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Lisaks finantsriskile (abisaajad võivad nõuda intresse) ja tegevusriskidele (hindamiseksperdid võivad keelduda osalemast tulevastes hindamistes ja projektidel võib ette tulla raskusi kassakäibega), võib komisjon oma maine tarbetult ohtu seada.

Kõik teadusuuringute peadirektoraadid on suurendanud õigeaegselt tehtud maksete osakaalu. Küsimust jälgitakse hoolikalt ja täiendavate edusammude tagamiseks pööratakse sellele suurimat tähelepanu.

8. PEATÜKK

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

SISUKORD

| 8.1–8.6 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

8.1–8.6

| 8.1–8.6 | Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonna eritunnused |
| --- | --- |

8.1–8.6

| 8.7–8.33 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

8.7–8.33

| 8.7–8.8 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

8.7–8.8

| 8.9–8.10 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

8.9–8.10

| 8.11–8.30 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

8.11–8.30

| 8.11–8.16 | Eelkontrollid |
| --- | --- |

8.11–8.16

| 8.17–8.22 | Rakendusorganisatsioonide järelevalve |
| --- | --- |

8.17–8.22

| 8.23–8.28 | Projektikulude hüvitamise taotluste välisauditid |
| --- | --- |

8.23–8.28

| 8.29–8.30 | Siseaudit |
| --- | --- |

8.29–8.30

| 8.31–8.33 | Üldised järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

8.31–8.33

| 8.31–8.32 | Järeldused |
| --- | --- |

8.31–8.32

| 8.33 | Soovitused |
| --- | --- |

8.33

| 8.34–8.52 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

8.34–8.52

| 8.34 | Põhiliste kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

8.34

| 8.35–8.52 | Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta |
| --- | --- |

8.35–8.52

| 8.35–8.38 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

8.35–8.38

| 8.39–8.50 | Kontrollikoja tähelepanekud |
| --- | --- |

8.39–8.50

| 8.51–8.52 | Kokkuvõtted ja soovitused |
| --- | --- |

8.51–8.52

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonna eritunnused |
| 8.1. | Peatükis käsitletakse kontrollikoja leide välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkonnas, mis hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi: 19 – välissuhted; 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega; (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 6 090 miljonit eurot (2006. aastal 7 153 miljonit eurot) ja maksete kogusumma oli 6 199 miljonit eurot (2006. aastal 6 292 miljonit eurot). Maksete jagunemine tegevusvaldkondade kaupa on ära toodud
  joonisel 8.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulude kohta on esitatud
  I lisas
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonna eritunnused

8.1.

Peatükis käsitletakse kontrollikoja leide välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkonnas, mis hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi: 19 – välissuhted; 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega; (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 6 090 miljonit eurot (2006. aastal 7 153 miljonit eurot) ja maksete kogusumma oli 6 199 miljonit eurot (2006. aastal 6 292 miljonit eurot). Maksete jagunemine tegevusvaldkondade kaupa on ära toodud
  joonisel 8.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulude kohta on esitatud
  I lisas
  .

Image

| 8.2. | Välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutused, mida haldab peamiselt EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid), hõlmavad järgnevaid alasid: |
| --- | --- |

8.2.

Välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutused, mida haldab peamiselt EuropeAid koostöötalitus (EuropeAid), hõlmavad järgnevaid alasid:

| a) | Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele finants- ja tehnilise abi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö; |
| --- | --- |

a)

Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele finants- ja tehnilise abi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö;

| b) | Euroopa naaberluse poliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga; |
| --- | --- |

b)

Euroopa naaberluse poliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga;

| c) | temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused. |
| --- | --- |

c)

temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused.

| 8.3. | Enamikke välistegevuse kuludest haldavad komisjoni talitused tsentraliseeritud halduse kaudu kas peakorterites või (ligikaudu 80 % kulude puhul) haldavad neid komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Ühiselt hallatakse rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi. |
| --- | --- |

8.3.

Enamikke välistegevuse kuludest haldavad komisjoni talitused tsentraliseeritud halduse kaudu kas peakorterites või (ligikaudu 80 % kulude puhul) haldavad neid komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Ühiselt hallatakse rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi.

| 8.4. | Enamiku maksetest moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele, sealhulgas valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui pädevuselt. Projektid hõlmavad suurt hulka üksikmakseid, mille suhtes kehtivad keerulised reeglid, eriti pakkumiste ja tarnete päritolu osas. |
| --- | --- |

8.4.

Enamiku maksetest moodustavad ettemaksed projektide rakendusorganisatsioonidele, sealhulgas valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja rahvusvahelised organisatsioonid. Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui pädevuselt. Projektid hõlmavad suurt hulka üksikmakseid, mille suhtes kehtivad keerulised reeglid, eriti pakkumiste ja tarnete päritolu osas.

| 8.4. | Arvestades paljude projektide ja kontrollisüsteemide mitmeaastast iseloomu, on projekti jooksul tuvastatud vigu ja nendega seotud alusetult makstud makseid võimalik korrigeerida hiljem kui uuritaval aastal. Kontrollisüsteem on loodud tagamaks, et abisaajate esitatud maksenõudeid kontrollitakse projekti rakendamise olulises etapis, võimaldades seega tuvastada ettemaksete/eelmaksetega seotud vigasid ja parandada neid järgmiste maksetega hiljem kui uuritaval aastal. |
| --- | --- |

8.4.

Arvestades paljude projektide ja kontrollisüsteemide mitmeaastast iseloomu, on projekti jooksul tuvastatud vigu ja nendega seotud alusetult makstud makseid võimalik korrigeerida hiljem kui uuritaval aastal. Kontrollisüsteem on loodud tagamaks, et abisaajate esitatud maksenõudeid kontrollitakse projekti rakendamise olulises etapis, võimaldades seega tuvastada ettemaksete/eelmaksetega seotud vigasid ja parandada neid järgmiste maksetega hiljem kui uuritaval aastal.

Lõppmaksed tehakse pärast projekti lõpetamist, kui komisjon on projekti lõpparuanded heaks kiitnud.

| 8.5. | Laienemise peadirektoraat haldab kulusid ülemineku ja institutsioonide ülesehitamise abile ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, Phare programmi, programmi CARDS (2) ja koostööprogrammi raames Türgiga. Maksed tehakse üldiselt kas detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) alusel või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) kaudu. Esimesel juhul viivad lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolle läbi komisjoni delegatsioonid, teisel juhul eelkontrolle läbi ei viida. |
| --- | --- |

8.5.

Laienemise peadirektoraat haldab kulusid ülemineku ja institutsioonide ülesehitamise abile ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, Phare programmi, programmi CARDS (2) ja koostööprogrammi raames Türgiga. Maksed tehakse üldiselt kas detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) alusel või laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) kaudu. Esimesel juhul viivad lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolle läbi komisjoni delegatsioonid, teisel juhul eelkontrolle läbi ei viida.

| 8.5. | Võimalike kandidaatide puhul kasutatakse kahte muud viisi. Albaanias ning Bosnias ja Hertsegoviinas haldavad abi komisjoni delegatsioonid (otsene tsentraliseeritud haldus hajutatud viisil). Montenegros, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, Serbias ja Kosovos haldab abi Euroopa Ülesehitusamet tsentraliseeritult kaudsel viisil. |
| --- | --- |

8.5.

Võimalike kandidaatide puhul kasutatakse kahte muud viisi. Albaanias ning Bosnias ja Hertsegoviinas haldavad abi komisjoni delegatsioonid (otsene tsentraliseeritud haldus hajutatud viisil). Montenegros, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, Serbias ja Kosovos haldab abi Euroopa Ülesehitusamet tsentraliseeritult kaudsel viisil.

Tsentraliseeritud haldust kasutatakse mitut abisaajat hõlmavate programmide puhul ja abi korral Küprose türgi kogukonnale.

| 8.6. | Humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga tegeleb humanitaarabi peadirektoraat. Kulusid hallatakse peakorterite tasemel. Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt hallatavad maksed). |
| --- | --- |

8.6.

Humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga tegeleb humanitaarabi peadirektoraat. Kulusid hallatakse peakorterite tasemel. Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt hallatavad maksed).

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 8.7. | Auditi eesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit põhines kahel peamisel elemendil: |
| --- | --- |

8.7.

Auditi eesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audit põhines kahel peamisel elemendil:

| a) | Komisjoni või selle delegatsioonide poolt 2007. aastal tehtud maksete substantiivne testimine 145 tehingust koosneva representatiivse valimi abil. Valim sisaldas makseid rakendusorganisatsioonidele, eelarvetoetusi, makseid sihtfondidele ja muid otse komisjoni/delegatsiooni tehtud makseid näiteks ehitustöö-, tarne- või teenuslepingute alusel. Vajadusel külastati rakendusorganisatsioone kohapeal, et kontrollida finants- või auditiaruandes deklareeritud maksete korrektsust; |
| --- | --- |

a)

Komisjoni või selle delegatsioonide poolt 2007. aastal tehtud maksete substantiivne testimine 145 tehingust koosneva representatiivse valimi abil. Valim sisaldas makseid rakendusorganisatsioonidele, eelarvetoetusi, makseid sihtfondidele ja muid otse komisjoni/delegatsiooni tehtud makseid näiteks ehitustöö-, tarne- või teenuslepingute alusel. Vajadusel külastati rakendusorganisatsioone kohapeal, et kontrollida finants- või auditiaruandes deklareeritud maksete korrektsust;

| b) | Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine nii peakorterites kui delegatsioonides, kaasa arvatud:






  i) | lepingute ja maksete eelkontrollid; |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine nii peakorterites kui delegatsioonides, kaasa arvatud:

i)

lepingute ja maksete eelkontrollid;

| ii) | rakendusorganisatsioonide järelevalve; |
| --- | --- |

ii)

rakendusorganisatsioonide järelevalve;

| iii) | välisaudit; |
| --- | --- |

iii)

välisaudit;

| iv) | siseaudit. |
| --- | --- |

iv)

siseaudit.

| 8.8. | Auditi raames külastati kohapeal kaheksat riiki, et viia läbi tehingute põhjalik auditeerimine: välissuhete kulusid kontrolliti Indoneesias, Nicaraguas, Costa Ricas, Egiptuses ja Filipiinidel ning laienemise kulusid Bulgaarias, Türgis ja Horvaatias. |
| --- | --- |

8.8.

Auditi raames külastati kohapeal kaheksat riiki, et viia läbi tehingute põhjalik auditeerimine: välissuhete kulusid kontrolliti Indoneesias, Nicaraguas, Costa Ricas, Egiptuses ja Filipiinidel ning laienemise kulusid Bulgaarias, Türgis ja Horvaatias.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 8.9. | Tegevusvaldkonna substantiivne testimine tervikuna paljastas olulisel määral vigu. Hinnanguline vigade määr ja vigadest mõjutatud tehingute osa – peamiselt rakendusorganisatsioonide tasandil – on esitatud
  lisas 8.1
  . Leiti järgnevat tüüpi vigasid: |
| --- | --- |

8.9.

Tegevusvaldkonna substantiivne testimine tervikuna paljastas olulisel määral vigu. Hinnanguline vigade määr ja vigadest mõjutatud tehingute osa – peamiselt rakendusorganisatsioonide tasandil – on esitatud
  lisas 8.1
  . Leiti järgnevat tüüpi vigasid:

| 8.9. | Kõnealused vead on põhiliselt seotud rakendusorganisatsioonide tehtud kulude ja ettemaksete/eelmaksetega. Komisjoni kontrollisüsteemi alusel ette nähtud kohustuslikud finantsauditid enne lõppmaksete tegemist võimaldavad komisjonil vigu tuvastada ja parandada. |
| --- | --- |

8.9.

Kõnealused vead on põhiliselt seotud rakendusorganisatsioonide tehtud kulude ja ettemaksete/eelmaksetega. Komisjoni kontrollisüsteemi alusel ette nähtud kohustuslikud finantsauditid enne lõppmaksete tegemist võimaldavad komisjonil vigu tuvastada ja parandada.

| a) | Abikõlblikkusvead, mille põhuseks on näiteks ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittenõuetekohane järgimine, kulutused väljaspool määratletud programmi rakendusperioodi või kululiike või abisaajariigi poolt tehtud maksed, mil puudub õiguslik alus või mis on tehtud enne vastavate teenuste osutamist; |
| --- | --- |

a)

Abikõlblikkusvead, mille põhuseks on näiteks ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittenõuetekohane järgimine, kulutused väljaspool määratletud programmi rakendusperioodi või kululiike või abisaajariigi poolt tehtud maksed, mil puudub õiguslik alus või mis on tehtud enne vastavate teenuste osutamist;

| a) | Ühe näite puhul erineb komisjoni hinnang kontrollikoja järeldusest.
  Avastatud vead käsitlevad abisaajariikide sõlmitud lepinguid kava alusel, mille kohaselt on abisaajariigil õigus saada komisjonilt ettemakseid (eelrahastamine). Komisjon kontrollib tähelepanelikult kulude abikõlblikkust, kui ühinemiseelset abi saavad riigid on komisjonile saatnud lõpliku deklaratsiooni ja tõendavad dokumendid. Komisjon keeldub lõppmaksest või tühistab lõppmakse, kui see ei ole eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

a)

Ühe näite puhul erineb komisjoni hinnang kontrollikoja järeldusest.

Avastatud vead käsitlevad abisaajariikide sõlmitud lepinguid kava alusel, mille kohaselt on abisaajariigil õigus saada komisjonilt ettemakseid (eelrahastamine). Komisjon kontrollib tähelepanelikult kulude abikõlblikkust, kui ühinemiseelset abi saavad riigid on komisjonile saatnud lõpliku deklaratsiooni ja tõendavad dokumendid. Komisjon keeldub lõppmaksest või tühistab lõppmakse, kui see ei ole eeskirjadega kooskõlas.

| b) | Tõendamisvead: osade tehingute puhul puudus maksete kontrollimiseks vajalik tõendav dokumentatsioon (nt arved, kviitungid ja kontoväljavõtted). |
| --- | --- |

b)

Tõendamisvead: osade tehingute puhul puudus maksete kontrollimiseks vajalik tõendav dokumentatsioon (nt arved, kviitungid ja kontoväljavõtted).

| 8.10. | Kolme ÜROle tehtud makse puhul ei ole asjaomased organisatsioonid veel kontrollikojale esitanud vajalikke täiendavaid asitõendeid. |
| --- | --- |

8.10.

Kolme ÜROle tehtud makse puhul ei ole asjaomased organisatsioonid veel kontrollikojale esitanud vajalikke täiendavaid asitõendeid.

| 8.10. | Komisjon on esitanud kogu tema valduses oleva teabe ja toetab täielikult kontrollikoja taotlust saada ÜRO organisatsioonidelt täiendavaid asitõendeid. |
| --- | --- |

8.10.

Komisjon on esitanud kogu tema valduses oleva teabe ja toetab täielikult kontrollikoja taotlust saada ÜRO organisatsioonidelt täiendavaid asitõendeid.

Kohe, kui komisjoni teavitati kontrollikoja raskustest kõnealuses küsimuses, võttis komisjon ühendust oma partneritega ÜROs, et leida lahendus ja tagada kontrollikojale kogu taotletud teabe saamine.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Eelkontrollid

| 8.11. | Kuigi leiti teatavaid vigu, tagas komisjoni maksete ja lepingute eelkontrolli süsteem üldiselt mõjusa komisjoni talituste tööst tulenevate tehingute kontrolli. |
| --- | --- |

8.11.

Kuigi leiti teatavaid vigu, tagas komisjoni maksete ja lepingute eelkontrolli süsteem üldiselt mõjusa komisjoni talituste tööst tulenevate tehingute kontrolli.

| 8.12. | Siiski leiti Bulgaarias, et vaatamata laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) heakskiitmisele (loobudes seega delegatsioonide-poolsest eelkontrollist) esineb kõnealustes süsteemides olulisi puudusi. Kahes rakendusametis, millele anti laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi heakskiit 2007. aasta juunis, leiti puudusi kehtivatest pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlustest kinni pidamisel ning lepinguliste rakendamistingimuste täitmisel. Komisjoni talitused on seda kinnitanud ning see andis aluse reservatsiooni esitamiseks laienemise peadirektoraadi peadirektori avalduses. |
| --- | --- |

8.12.

Siiski leiti Bulgaarias, et vaatamata laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) heakskiitmisele (loobudes seega delegatsioonide-poolsest eelkontrollist) esineb kõnealustes süsteemides olulisi puudusi. Kahes rakendusametis, millele anti laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi heakskiit 2007. aasta juunis, leiti puudusi kehtivatest pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlustest kinni pidamisel ning lepinguliste rakendamistingimuste täitmisel. Komisjoni talitused on seda kinnitanud ning see andis aluse reservatsiooni esitamiseks laienemise peadirektoraadi peadirektori avalduses.

| 8.12. | 2008. aasta veebruaris peatati maksed kahele rakendusametile. Juhul kui ei võeta väga kiiresti piisavaid meetmeid, tühistab komisjon ametitele antud heakskiidu, nii et neil ei ole enam õigust hallata ühinemiseelseid ja -järgseid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

8.12.

2008. aasta veebruaris peatati maksed kahele rakendusametile. Juhul kui ei võeta väga kiiresti piisavaid meetmeid, tühistab komisjon ametitele antud heakskiidu, nii et neil ei ole enam õigust hallata ühinemiseelseid ja -järgseid rahalisi vahendeid.

Komisjon jätkab abisaajariikide süsteemide hoolikat jälgimist. Koostatud on tegevuskava, et tagada olukorra paranemine. Tehtud on juba teatavaid edusamme, kuid riiklikud asutused peavad võtma täiendavaid meetmeid.

| 8.13. | Eelarvetoetuse osas kontrolliti seitset makset koos asjaomastes delegatsioonides kasutatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemidega. |
| --- | --- |

8.13.

Eelarvetoetuse osas kontrolliti seitset makset koos asjaomastes delegatsioonides kasutatavate järelevalve- ja kontrollisüsteemidega.

| 8.14. | Eelarvetoetust antakse, kui partnerriigi riiklike kulutuste haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus ning kui ta on välja töötanud selgepiirilised valdkondlikud või makromajanduslikud poliitikad, mis on saanud positiivse hinnangu tema peamistelt rahastajatelt, sealhulgas, kui see on asjakohane, ka rahvusvahelistelt finantsasutustelt (3). Selle alusel koostas komisjon konkreetsed suunised, milles sätestatakse vahendite väljamaksmise tingimused, maksed järjestikuste osarahadena sõltuvad eesmärkide saavutamisel tehtud rahuldavatest edusammudest (4). Siiski ei olnud hinnangute andmiseks ja saavutatud edusammude mõõtmiseks kasutatavad tulemusnäitajad alati tähtajalised, selged ja ühetähenduslikud ega saavutatavad. |
| --- | --- |

8.14.

Eelarvetoetust antakse, kui partnerriigi riiklike kulutuste haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus ning kui ta on välja töötanud selgepiirilised valdkondlikud või makromajanduslikud poliitikad, mis on saanud positiivse hinnangu tema peamistelt rahastajatelt, sealhulgas, kui see on asjakohane, ka rahvusvahelistelt finantsasutustelt (3). Selle alusel koostas komisjon konkreetsed suunised, milles sätestatakse vahendite väljamaksmise tingimused, maksed järjestikuste osarahadena sõltuvad eesmärkide saavutamisel tehtud rahuldavatest edusammudest (4). Siiski ei olnud hinnangute andmiseks ja saavutatud edusammude mõõtmiseks kasutatavad tulemusnäitajad alati tähtajalised, selged ja ühetähenduslikud ega saavutatavad.

| 8.14. | Kõnealustel juhtudel käsitletakse väljamaksmisele kuuluvaid osamakseid muutuvatena, mistõttu väljamaksed tehakse juhul, kui tingimus(ed) on täidetud. Tulemusnäitajad ja tingimused üldiselt ei ole seega tähtajalised. Sellist viisi kasutavad erinevad rahastajad. Näiteks on tingimused suurtes võlgades olevate vaeste riikide puhul muutuvad ja erinevad etapid ei ole tähtajalised. Komisjon nõustub kontrollikoja üldise märkusega, et teatavatel juhtudel on vaja ajakava tagamaks, et tingimuste täitmine on prognoositavam. Komisjon on arvamusel, et kõikidel juhtudel üritab ta tegutseda selgelt ja ühetähenduslikult ning tagada, et tulemusnäitajad on saavutatavad. |
| --- | --- |

8.14.

Kõnealustel juhtudel käsitletakse väljamaksmisele kuuluvaid osamakseid muutuvatena, mistõttu väljamaksed tehakse juhul, kui tingimus(ed) on täidetud. Tulemusnäitajad ja tingimused üldiselt ei ole seega tähtajalised. Sellist viisi kasutavad erinevad rahastajad. Näiteks on tingimused suurtes võlgades olevate vaeste riikide puhul muutuvad ja erinevad etapid ei ole tähtajalised. Komisjon nõustub kontrollikoja üldise märkusega, et teatavatel juhtudel on vaja ajakava tagamaks, et tingimuste täitmine on prognoositavam. Komisjon on arvamusel, et kõikidel juhtudel üritab ta tegutseda selgelt ja ühetähenduslikult ning tagada, et tulemusnäitajad on saavutatavad.

| 8.15. | Kahe makse puhul ei olnud enam kui pooled näitajatest (ühel juhul kuus üheksast) tähtajalised, mistõttu oli võimatu teha kasulikke järeldusi tingimuse mittetäitmise kohta teatud kuupäeval. Lisaks ei olnud üle 40 % näitajatest ei mõõdetavad ega konkreetsed, näiteks saavutatud metsaga kaetuse protsent oli esitatud ilma mõõtekriteeriumeid täpsustamata ning valitsuse personali tegevuse paranemine ilma selgituseta, mida tuleks hinnata. Ühel juhul oli üle 70 % hinnatud näitajate dokumentatsioonist araabiakeelne, kuigi rahastamislepingus oli konkreetselt nõutud inglise keel. Selle tõttu vähenes oluliselt töötajate hulk, kes olid võimelised teabest täilikult aru saama. |
| --- | --- |

8.15.

Kahe makse puhul ei olnud enam kui pooled näitajatest (ühel juhul kuus üheksast) tähtajalised, mistõttu oli võimatu teha kasulikke järeldusi tingimuse mittetäitmise kohta teatud kuupäeval. Lisaks ei olnud üle 40 % näitajatest ei mõõdetavad ega konkreetsed, näiteks saavutatud metsaga kaetuse protsent oli esitatud ilma mõõtekriteeriumeid täpsustamata ning valitsuse personali tegevuse paranemine ilma selgituseta, mida tuleks hinnata. Ühel juhul oli üle 70 % hinnatud näitajate dokumentatsioonist araabiakeelne, kuigi rahastamislepingus oli konkreetselt nõutud inglise keel. Selle tõttu vähenes oluliselt töötajate hulk, kes olid võimelised teabest täilikult aru saama.

| 8.15. | Nagu eespool öeldud, ei ole tähtajalisus iseenesest nõutav. Komisjon nõustub, et alati on ruumi parandusteks ning et mõnesid näitajaid ja tingimusi saaks selgemini määratleda ja kujundada rohkem tulemustele orienteerituks. Kuid valdkondlikke reforme tuleks vaadelda protsessina ja seetõttu on kogu protsessi seisukohalt ettevalmistusetapile eelnevad sammud mõnel juhul vajalikud. |
| --- | --- |

8.15.

Nagu eespool öeldud, ei ole tähtajalisus iseenesest nõutav. Komisjon nõustub, et alati on ruumi parandusteks ning et mõnesid näitajaid ja tingimusi saaks selgemini määratleda ja kujundada rohkem tulemustele orienteerituks. Kuid valdkondlikke reforme tuleks vaadelda protsessina ja seetõttu on kogu protsessi seisukohalt ettevalmistusetapile eelnevad sammud mõnel juhul vajalikud.

| 8.16. | Komisjoni üldise eelarvetoetuse suunised jätavad tegelikkuses tõlgendusruumi ning isegi kui tulemuste mõõtmise programmi kohaselt ei ulatu tulemused 100 %, võivad abisaajariigid ikkagi saada 100 % lepingulistest rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

8.16.

Komisjoni üldise eelarvetoetuse suunised jätavad tegelikkuses tõlgendusruumi ning isegi kui tulemuste mõõtmise programmi kohaselt ei ulatu tulemused 100 %, võivad abisaajariigid ikkagi saada 100 % lepingulistest rahastamisvahenditest.

| 8.16. | Kuigi eesmärk on kehtestada kõige täpsemad maksetingimused, tuleb näitajate hindamisel kasutada teatavas ulatuses subjektiivsust. Seda eelkõige teatavate välismõjude tõttu, mille eest valitsusi ei saa vastutavaks pidada. Kuid igal juhul tuleb korraldada range hindamine. |
| --- | --- |

8.16.

Kuigi eesmärk on kehtestada kõige täpsemad maksetingimused, tuleb näitajate hindamisel kasutada teatavas ulatuses subjektiivsust. Seda eelkõige teatavate välismõjude tõttu, mille eest valitsusi ei saa vastutavaks pidada. Kuid igal juhul tuleb korraldada range hindamine.

Rakendusorganisatsioonide järelevalve

| 8.17. | Rakendusorganisatsioonide tasandil esinevad vead on sageli põhjustatud puudustest finantsmenetlustes. Välissuhete ja arengupoliitika valdkonnas leidis kontrollikoda puudusi viies üheksast külastatud rakendusorganisatsioonist. |
| --- | --- |

8.17.

Rakendusorganisatsioonide tasandil esinevad vead on sageli põhjustatud puudustest finantsmenetlustes. Välissuhete ja arengupoliitika valdkonnas leidis kontrollikoda puudusi viies üheksast külastatud rakendusorganisatsioonist.

| 8.18. | Peamised tuvastatud puudused olid ebapiisavad menetlused seoses tõendavate dokumentide ja arhiveerimisega, ja raamatupidamissüsteemid, mis pole piisavad tagamaks, et kulud on õigesti esitatud, isegi kui võtta arvesse seda, et organisatsioonid on sageli väikesed. Lisaks täheldati ebapiisavaid menetlusi kulude kajastamisel, mis viis selleni, et ettemaksed sisestati süstemaatiliselt raamatupidamissüsteemi tegelike kuludena ja kasutati ühtlustamata vahetuskursse. Kontrollikoda on arvamusel, et selliseid puudusi saaks ära hoida delegatsioonidepoolse parema järelevalve ja toetuse abil. |
| --- | --- |

8.18.

Peamised tuvastatud puudused olid ebapiisavad menetlused seoses tõendavate dokumentide ja arhiveerimisega, ja raamatupidamissüsteemid, mis pole piisavad tagamaks, et kulud on õigesti esitatud, isegi kui võtta arvesse seda, et organisatsioonid on sageli väikesed. Lisaks täheldati ebapiisavaid menetlusi kulude kajastamisel, mis viis selleni, et ettemaksed sisestati süstemaatiliselt raamatupidamissüsteemi tegelike kuludena ja kasutati ühtlustamata vahetuskursse. Kontrollikoda on arvamusel, et selliseid puudusi saaks ära hoida delegatsioonidepoolse parema järelevalve ja toetuse abil.

| 8.19. | Nende puhkudel, kui tegevused viidi läbi rakendusorganisatsioonide poolt koostöös kohalike partneritega, täheldas kontrollikoda kolmel juhul, et olemasolevad süsteemid ei taganud seda, et rakendusorganisatsiooni ja komisjoni vahelise lepingu sätted olid kohalikele partneritele teada ja nad neid ka rakendasid. |
| --- | --- |

8.19.

Nende puhkudel, kui tegevused viidi läbi rakendusorganisatsioonide poolt koostöös kohalike partneritega, täheldas kontrollikoda kolmel juhul, et olemasolevad süsteemid ei taganud seda, et rakendusorganisatsiooni ja komisjoni vahelise lepingu sätted olid kohalikele partneritele teada ja nad neid ka rakendasid.

| 8.20. | Suur osa EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi kuludest (820 miljoni euro väärtuses makseid 2007. aastal) on suunatud ÜRO organisatsioonide kaudu. 29. aprillil 2003. aastal alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja ÜRO vaheline finants- ja haldusraamistiku leping täpsustab tingimusi sellest tulenevate kulude kontrollimiseks. |
| --- | --- |

8.20.

Suur osa EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi kuludest (820 miljoni euro väärtuses makseid 2007. aastal) on suunatud ÜRO organisatsioonide kaudu. 29. aprillil 2003. aastal alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja ÜRO vaheline finants- ja haldusraamistiku leping täpsustab tingimusi sellest tulenevate kulude kontrollimiseks.

| 8.17–8.20. | Rakendusorganisatsioonid ei kuulu komisjoni sisekontrollisüsteemi, vaid nendega on sõlmitud lepingud konkreetsete meetmete rakendamiseks. Esimeses järjekorras kontrollib komisjon lepingute tingimuste, sealhulgas vajaduse korral rakendusorganisatsioonide sisekontrollisüsteemide peamiste aspektide vastavust. Asjaolu, et rakendusorganisatsiooni tasandil on avastatud puudusi, ei tähenda, et komisjoni kontrollisüsteem oleks puudulik, ega ka seda, et komisjonil jääks kõnealune puudus avastamata. |
| --- | --- |

8.17–8.20.

Rakendusorganisatsioonid ei kuulu komisjoni sisekontrollisüsteemi, vaid nendega on sõlmitud lepingud konkreetsete meetmete rakendamiseks. Esimeses järjekorras kontrollib komisjon lepingute tingimuste, sealhulgas vajaduse korral rakendusorganisatsioonide sisekontrollisüsteemide peamiste aspektide vastavust. Asjaolu, et rakendusorganisatsiooni tasandil on avastatud puudusi, ei tähenda, et komisjoni kontrollisüsteem oleks puudulik, ega ka seda, et komisjonil jääks kõnealune puudus avastamata.

| 8.21. | Komisjon algatas või viis 2007. aastal läbi 57 finants- ja haldusraamistiku lepinguga seonduvat kontrollkülastust, 2004–2006 viidi läbi ainult 22 kontrollkülastust. Kontrollide tulemused on oluline osa komisjoni kindlusest raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Siiski oli kontrollikoja auditi ajaks esitatud lõplik aruanne vaid nelja külastuse kohta (mis hõlmas seitset projekti) ja seega ei saa kontrollikoda teha järeldusi külastuste panuse asjakohasusest seoses komisjoni järelevalve ja kontrolliga. |
| --- | --- |

8.21.

Komisjon algatas või viis 2007. aastal läbi 57 finants- ja haldusraamistiku lepinguga seonduvat kontrollkülastust, 2004–2006 viidi läbi ainult 22 kontrollkülastust. Kontrollide tulemused on oluline osa komisjoni kindlusest raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Siiski oli kontrollikoja auditi ajaks esitatud lõplik aruanne vaid nelja külastuse kohta (mis hõlmas seitset projekti) ja seega ei saa kontrollikoda teha järeldusi külastuste panuse asjakohasusest seoses komisjoni järelevalve ja kontrolliga.

| 8.22. | Laienemispoliitika valdkonnas täheldati puudusi ühes rakendusorganisatsioonis Türgis, ülesannete lahusus ei olnud piisav ning esines probleeme personaliküsimustes. Sellel puhul oli komisjoni delegatsiooni eelkontroll detsentraliseeritud juhtimise raames hangete ja lepingute sõlmimise üle piisav, et tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. |
| --- | --- |

8.22.

Laienemispoliitika valdkonnas täheldati puudusi ühes rakendusorganisatsioonis Türgis, ülesannete lahusus ei olnud piisav ning esines probleeme personaliküsimustes. Sellel puhul oli komisjoni delegatsiooni eelkontroll detsentraliseeritud juhtimise raames hangete ja lepingute sõlmimise üle piisav, et tagada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus.

| 8.22. | Kontrollkülastused järgivad tsüklit, mis ei sobitu alati hästi kalendriaastaga, ja enamik külastusi toimus 2007. aasta teises pooles. |
| --- | --- |

8.22.

Kontrollkülastused järgivad tsüklit, mis ei sobitu alati hästi kalendriaastaga, ja enamik külastusi toimus 2007. aasta teises pooles.

Keerulised ja täiendavad kontrollid, millest kontrollkülastused on vaid üks osa, on iga-aastases tegevusaruandes esitatud peadirektorite kinnitava avalduse aluseks. Lisaks sellele on kättesaadavad ka muud teabeallikad, näiteks nelja samba põhimõtete järgimise läbivaatamine (koostatud rohkem kui 97 % finants- ja haldusraamistiku kokkuleppele allakirjutanutele tehtud maksete suhtes), aruandlusnõuetega arvestamine ja komisjoni talituste kontrollid.

Projektikulude hüvitamise taotluste välisauditid

| 8.23. | EuropeAid kasutab auditite süsteemi, et saada kindlust projektide kohta esitatud kulude hüvitamise taotluste abikõlblikkuse osas. Esimene kindluse saamise osa koosneb audititest projektitasandil, mis toetavad täiendava rahastamise taotlusi. Enne maksete tegemist projekti rakendusorganisatsioonidele tuleb enamikel juhtudel esitada auditiaruanne. Aruannete ja nende aluseks oleva audititöö kvaliteet on seega olulise tähtsusega maksete heakskiitmisel. |
| --- | --- |

8.23.

EuropeAid kasutab auditite süsteemi, et saada kindlust projektide kohta esitatud kulude hüvitamise taotluste abikõlblikkuse osas. Esimene kindluse saamise osa koosneb audititest projektitasandil, mis toetavad täiendava rahastamise taotlusi. Enne maksete tegemist projekti rakendusorganisatsioonidele tuleb enamikel juhtudel esitada auditiaruanne. Aruannete ja nende aluseks oleva audititöö kvaliteet on seega olulise tähtsusega maksete heakskiitmisel.

| 8.23. | Komisoni taotlusel võtsid Türgi ametiasutused meetmeid, et detsentraliseeritud rakendussüsteemi kavandatavat peatamist vältida, sealhulgas õigusakti vastuvõtmine eesmärgiga tugevdada tsentraalse finantseerimise ja lepingute sõlmimise üksuste rolli. Selle tulemusel on vahepeal rakendatud ülesannete lahusust ja personali arv on olulisel määral suurenenud. Pidev järelevalve ja täiendav järelkontroll on jätkuvalt prioriteetsed küsimused. |
| --- | --- |

8.23.

Komisoni taotlusel võtsid Türgi ametiasutused meetmeid, et detsentraliseeritud rakendussüsteemi kavandatavat peatamist vältida, sealhulgas õigusakti vastuvõtmine eesmärgiga tugevdada tsentraalse finantseerimise ja lepingute sõlmimise üksuste rolli. Selle tulemusel on vahepeal rakendatud ülesannete lahusust ja personali arv on olulisel määral suurenenud. Pidev järelevalve ja täiendav järelkontroll on jätkuvalt prioriteetsed küsimused.

| 8.24. | Nimetatud projektitaotluste osas täheldati 2007. aastal paranemist. Siiski ei ole sellised auditid ikka veel piisavalt kvaliteetsed. Peamised kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid: |
| --- | --- |

8.24.

Nimetatud projektitaotluste osas täheldati 2007. aastal paranemist. Siiski ei ole sellised auditid ikka veel piisavalt kvaliteetsed. Peamised kontrollikoja poolt tuvastatud puudused olid:

| — | abikõlbmatud kulud ja pakkumismenetluse mittetäitmine kolmes 11 kohapeal kontrollitud aruandes, kahel juhul leiti puudused sisekontrollisüsteemis, mida välisaudiitorid ei olnud avastanud; |
| --- | --- |

—

abikõlbmatud kulud ja pakkumismenetluse mittetäitmine kolmes 11 kohapeal kontrollitud aruandes, kahel juhul leiti puudused sisekontrollisüsteemis, mida välisaudiitorid ei olnud avastanud;

| — | nimetatud kolmest aruandest kahe puhul ei olnud kvaliteet tagatud, sest audiitorite valik ei olnud läbipaistev; |
| --- | --- |

—

nimetatud kolmest aruandest kahe puhul ei olnud kvaliteet tagatud, sest audiitorite valik ei olnud läbipaistev;

| — | auditi ulatus ei olnud asjakohane ühel puhul, sest esitati ainult auditiaruanne organisatsiooni kohta, mis ei sisaldanud mingit teavet kõnealuse projekti kohta. |
| --- | --- |

—

auditi ulatus ei olnud asjakohane ühel puhul, sest esitati ainult auditiaruanne organisatsiooni kohta, mis ei sisaldanud mingit teavet kõnealuse projekti kohta.

Abisaajate poolt tehtavate kulude kontrollimise puhul kehtivad alates 2006. aasta veebruarist alla kirjutatud lepingute jaoks uued juhendid. Need ei mõjuta aga olemasolevaid lepinguid ja seega läheb aega, enne kui meetmete eelised ilmsiks tulevad. Komisjoni läbiviidavate auditite puhul on läbivaadatud juhendid olnud kohustuslikud 2007. aasta oktoobrist.

| 8.24. | Välisauditid on EuropeAidi sisekontrollisüsteemi üks elemente, moodustades osa reast järelevalvemeetmetest, millega kontrollitakse tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

8.24.

Välisauditid on EuropeAidi sisekontrollisüsteemi üks elemente, moodustades osa reast järelevalvemeetmetest, millega kontrollitakse tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut tuvastatud edusammudest.

Kõnealused auditiaruanded on seotud enne 2006. aasta veebruari sõlmitud lepingutega. Selle tulemusena ei kohaldata käesolevate juhtumite suhtes juhendeid, mida EuropeAid võttis välisauditite valdkonnas vastu ja mis jõustusid pärast kõnealust kuupäeva sõlmitud lepingute suhtes. Kõnealuste uute juhendite eesmärk on vältida seda, et esineksid just sellised puudused, mida on maininud kontrollikoda.

Mõlemad lepingud sõlmiti 2005. aastal ja vastavalt üldtingimustele, mis kehtisid nende toetuslepingute suhtes, mis on sõlmitud alates 2003. aasta veebruarist, peab välisaudiitor kinnitama meetme lõpliku finantsaruande enne selle esitamist komisjonile. Audiitori valib abisaaja ja selle kiidab heaks komisjon. Audiitori nimi on nimetatud lepingu eritingimuste all. Ta peab olema „põhikirjajärgse auditeerimise rahvusvaheliselt tunnustatud järelevalveorgani liige”.

Komisjon sõlmis kõnealuse lepingu 2002. aastal. Sel ajal oli abisaajal lubatud saata auditi aruanne koos finantsaruande ja kirjeldava aruandega ainult aastase raamatupidamise kohta. Alates 2003. aastast on muudetud toetuslepingute suhtes kohaldatavaid eeskirju ja nüüd nõutakse enne lõppmakse tegemist meetme konkreetset auditiaruannet.

Komisjon loodab, et kasutusele võetud parandused muutuvad järjest nähtavamaks.

| 8.25. | EuropeAid teeb riskianalüüsi alusel valitud projektide lisaauditeid, mille eesmärgiks on täiendava kindluse saamine. Siiski ei ole veel koostatud täielikke menetlusi, mille abil saada audititest suurimat võimalikku kasu: |
| --- | --- |

8.25.

EuropeAid teeb riskianalüüsi alusel valitud projektide lisaauditeid, mille eesmärgiks on täiendava kindluse saamine. Siiski ei ole veel koostatud täielikke menetlusi, mille abil saada audititest suurimat võimalikku kasu:

| 8.25. | |
| --- | --- |

8.25.

| a) | kulude katmine kavandatud lisaauditite abil varieerus peamiste piirkondlike direktoraatide vahel, ulatudes 8–43 protsendini. Teabe konsolideerimine EuropeAid tasandil tervikuna ei ole tehniliste kõrvalekallete tõttu võimalik, mistõttu on ebaselge, kas saavutatakse järjepidev minimaalne lisakindluse tase; |
| --- | --- |

a)

kulude katmine kavandatud lisaauditite abil varieerus peamiste piirkondlike direktoraatide vahel, ulatudes 8–43 protsendini. Teabe konsolideerimine EuropeAid tasandil tervikuna ei ole tehniliste kõrvalekallete tõttu võimalik, mistõttu on ebaselge, kas saavutatakse järjepidev minimaalne lisakindluse tase;

| a) | Enamik auditikava audititest toimub meetme rakendamise ajal ja sõltub suures ulatuses meetme rakendamise kiirusest.
  Sellel on omad tagajärjed. Olenevalt rahalisest mahust, mida delegatsioon haldab, projektide kogumist (arv ja tüüp) ja projektide rakendamise staatusest võib auditialane tegevus erineda delegatsiooniti ja aastate lõikes. Auditialase eesmärgi seadmine, mis oleks väljendatud protsendina hallatavast rahalisest mahust, ei takistaks kõikumist auditialases tegevuses aastate lõikes ja seda mõjutaks suurel määral ka auditeeritavate projektide tüüp ja väärtus.
  EuropeAidi süsteem ei põhine sellel, et kindluse saamiseks on tagatud ettemääratud auditite katvuse määr, vaid tagatakse, et auditi katvus hõlmab kõiki asjaomaseks peetavaid auditi subjekte, arvestades nendega seotud riske. |
| --- | --- |

a)

Enamik auditikava audititest toimub meetme rakendamise ajal ja sõltub suures ulatuses meetme rakendamise kiirusest.

Sellel on omad tagajärjed. Olenevalt rahalisest mahust, mida delegatsioon haldab, projektide kogumist (arv ja tüüp) ja projektide rakendamise staatusest võib auditialane tegevus erineda delegatsiooniti ja aastate lõikes. Auditialase eesmärgi seadmine, mis oleks väljendatud protsendina hallatavast rahalisest mahust, ei takistaks kõikumist auditialases tegevuses aastate lõikes ja seda mõjutaks suurel määral ka auditeeritavate projektide tüüp ja väärtus.

EuropeAidi süsteem ei põhine sellel, et kindluse saamiseks on tagatud ettemääratud auditite katvuse määr, vaid tagatakse, et auditi katvus hõlmab kõiki asjaomaseks peetavaid auditi subjekte, arvestades nendega seotud riske.

| b) | algset auditikava, milles oli ette nähtud 373 auditit, muudeti aasta jooksul oluliselt (109 auditit tühistati ja 99 lisati, seega jäi kokku alles 363 auditit). See varsti pärast kava heakskiitmist ilmnenud muudatuse tase asetab auditite kavandamise süstemaatilisuse ja riskipõhisuse kahtluse alla. Edasimineku ja tulemuste seiret võimaldavat arvutirakendust CRIS-Audit ei võetud 2007. aastal täielikult kasutusse. Lõpparuandes ei viidata kavandamiskriteeriumidele nagu näiteks sihtrühm ja katvuse määr, ning selle tõttu ei ole saavutatud tulemusi võimalik võrrelda kavandatutega; |
| --- | --- |

b)

algset auditikava, milles oli ette nähtud 373 auditit, muudeti aasta jooksul oluliselt (109 auditit tühistati ja 99 lisati, seega jäi kokku alles 363 auditit). See varsti pärast kava heakskiitmist ilmnenud muudatuse tase asetab auditite kavandamise süstemaatilisuse ja riskipõhisuse kahtluse alla. Edasimineku ja tulemuste seiret võimaldavat arvutirakendust CRIS-Audit ei võetud 2007. aastal täielikult kasutusse. Lõpparuandes ei viidata kavandamiskriteeriumidele nagu näiteks sihtrühm ja katvuse määr, ning selle tõttu ei ole saavutatud tulemusi võimalik võrrelda kavandatutega;

| b) | Auditikava sisaldab mitmeid kohustuslikke auditeid projektide suhtes, mille rakendusaste erineb olulisel määral. Mõned aastaks ette nähtud auditid lükatakse edasi järgmisse aastasse ja teised lükatakse varajasemaks vastavalt projekti rakendamisele.
  Alates 1. jaanuarist 2008 on arvutirakenduse CRIS-Audit abil võimalik jälgida auditite, sealhulgas 2007. aasta auditikava edasiminekut ja tulemusi.
  Samal ajal jälgib komisjon korrapäraselt aasta jooksul auditikava rakendamist, sealhulgas delegatsioonide esitatud korrapäraste aruannete ja ajakohastatud andmete kaudu. |
| --- | --- |

b)

Auditikava sisaldab mitmeid kohustuslikke auditeid projektide suhtes, mille rakendusaste erineb olulisel määral. Mõned aastaks ette nähtud auditid lükatakse edasi järgmisse aastasse ja teised lükatakse varajasemaks vastavalt projekti rakendamisele.

Alates 1. jaanuarist 2008 on arvutirakenduse CRIS-Audit abil võimalik jälgida auditite, sealhulgas 2007. aasta auditikava edasiminekut ja tulemusi.

Samal ajal jälgib komisjon korrapäraselt aasta jooksul auditikava rakendamist, sealhulgas delegatsioonide esitatud korrapäraste aruannete ja ajakohastatud andmete kaudu.

| c) | aasta lõpuks oli esitatud ainult 121 kavandatud auditi aruanded. Madal rakendamise tase vähendab aasta jooksul läbi viidud välisaudititest saadava kindluse kvaliteeti; |
| --- | --- |

c)

aasta lõpuks oli esitatud ainult 121 kavandatud auditi aruanded. Madal rakendamise tase vähendab aasta jooksul läbi viidud välisaudititest saadava kindluse kvaliteeti;

| c) | 2007. aasta lõpuks oli tellitud kaks kolmandikku 2007. aasta auditikavas ette nähtud audititest ja saabunud oli üks kolmandik aruannetest. See on kooskõlas eelmiste aastatega. Samaks kuupäevaks oli saadetud peaaegu kõik 2006. aasta auditikavas ette nähtud auditite aruanded (177st kavandatud auditist 171), mis kinnitab iga-aastase auditikava normaalset olelusringi, st et auditikava täidetakse aastal n+1. |
| --- | --- |

c)

2007. aasta lõpuks oli tellitud kaks kolmandikku 2007. aasta auditikavas ette nähtud audititest ja saabunud oli üks kolmandik aruannetest. See on kooskõlas eelmiste aastatega. Samaks kuupäevaks oli saadetud peaaegu kõik 2006. aasta auditikavas ette nähtud auditite aruanded (177st kavandatud auditist 171), mis kinnitab iga-aastase auditikava normaalset olelusringi, st et auditikava täidetakse aastal n+1.

| d) | Aruandlus edusammudest ja välisauditite tulemuste analüüs ei olnud 2007. aastal täielikult välja töötatud. Auditimetoodika eest vastutav kesküksus koostas kokkuvõtva aruande, kuid see ei olnud piisava katvusega. Näiteks ei esitatud ülevaadet kohalike ettevõtete poolt üksikute delegatsioonidega sõlmitud lepingute alusel läbi viidud audititest, mille puhul võib kvaliteedirisk olla suurem kui kesksete raamlepingute alusel läbiviidud auditite puhul. |
| --- | --- |

d)

Aruandlus edusammudest ja välisauditite tulemuste analüüs ei olnud 2007. aastal täielikult välja töötatud. Auditimetoodika eest vastutav kesküksus koostas kokkuvõtva aruande, kuid see ei olnud piisava katvusega. Näiteks ei esitatud ülevaadet kohalike ettevõtete poolt üksikute delegatsioonidega sõlmitud lepingute alusel läbi viidud audititest, mille puhul võib kvaliteedirisk olla suurem kui kesksete raamlepingute alusel läbiviidud auditite puhul.

| d) | Igal aastal koostatav kokkuvõttev aruanne hõlmab auditeid, mida rahastatakse auditi raamlepingu alusel. Siia hulka kuuluvad nii EuropeAidi peakorterite kui ka delegatsioonide hallatavad auditid ja see annab representatiivse ülevaate audiitorite tuvastatud probleemidest ja võimalikest lahendustest. |
| --- | --- |

d)

Igal aastal koostatav kokkuvõttev aruanne hõlmab auditeid, mida rahastatakse auditi raamlepingu alusel. Siia hulka kuuluvad nii EuropeAidi peakorterite kui ka delegatsioonide hallatavad auditid ja see annab representatiivse ülevaate audiitorite tuvastatud probleemidest ja võimalikest lahendustest.

| 8.26. | Järelkontrolle (sulgemisauditid) viivad läbi lepingulised välisaudiitorid valitud hiljuti lõpetatud programmide osas laienemispoliitika valdkonnas. Metoodika muutumise tõttu oli 2007. aastal esitatud aruannete arv erakordselt suur ning mõnede puhul neist ei olnud järelkontroll õigeaegselt läbi viidud. Laienemise peadirektoraat sai 2007. aastal 99 auditi lõpparuannet, millest 66 puhul ei olnud kontrollikoja auditi ajaks 2008. aasta aprillis järelkontroll veel lõpule viidud. Mõnel juhul läheb pärast auditi lõpparuande esitamist üle aasta aega, enne kui abisaajariigist saadakse lõplik vastus. |
| --- | --- |

8.26.

Järelkontrolle (sulgemisauditid) viivad läbi lepingulised välisaudiitorid valitud hiljuti lõpetatud programmide osas laienemispoliitika valdkonnas. Metoodika muutumise tõttu oli 2007. aastal esitatud aruannete arv erakordselt suur ning mõnede puhul neist ei olnud järelkontroll õigeaegselt läbi viidud. Laienemise peadirektoraat sai 2007. aastal 99 auditi lõpparuannet, millest 66 puhul ei olnud kontrollikoja auditi ajaks 2008. aasta aprillis järelkontroll veel lõpule viidud. Mõnel juhul läheb pärast auditi lõpparuande esitamist üle aasta aega, enne kui abisaajariigist saadakse lõplik vastus.

| 8.26. | Vaatamata erakordselt suurele aruannete hulgale on komisjonil õnnestunud töökoormusega toime tulla: võrreldes 2006. aastaga on käsitletud aruannete arv suurenenud 70 % võrra. |
| --- | --- |

8.26.

Vaatamata erakordselt suurele aruannete hulgale on komisjonil õnnestunud töökoormusega toime tulla: võrreldes 2006. aastaga on käsitletud aruannete arv suurenenud 70 % võrra.

Paljude aruannete puhul ei suudetud sulgemismenetlust aasta lõpuks lõpetada, sest enne seda, kui komisjon saab vastu võtta lõpliku seisukoha, peavad auditeeritavad vastama komisjoni märkustele ja tuleb uurida eeskirjade eiramisi. Selleks kulub keskmiselt 3–4 kuud.

Aeg-ajalt tuleb leppida pikemate töötlemistähtaegadega järelduste keerukuse ja võimalike finantskorrektsioonide täpse rakendamise vajaduse tõttu.

| 8.27. | Humanitaarabi peadirektoraat tellib auditeid oma valitsusväliste organisatsioonide rakenduspartnerite peakorteris ja ka kohapeal. Nagu 2006. aastal, viidi ka 2007. aastal suurem osa auditeid läbi partnerite peakorterites, kus kulude tegelikkust ei ole võimalik täielikult kontrollida. |
| --- | --- |

8.27.

Humanitaarabi peadirektoraat tellib auditeid oma valitsusväliste organisatsioonide rakenduspartnerite peakorteris ja ka kohapeal. Nagu 2006. aastal, viidi ka 2007. aastal suurem osa auditeid läbi partnerite peakorterites, kus kulude tegelikkust ei ole võimalik täielikult kontrollida.

| 8.27. | Nagu on osutatud komisjoni vastuses kontrollikoja 2006. aasta aruandele, tuleb auditeid vaadelda üldise kontrollistrateegia kontekstis (vt punkt 8.18 komisjoni vastuses kontrollikoja 2006. aasta aruandele). Komisjoni põhirõhk on järelevalvetoimingutel nii ekspertide poolt kohapeal kui ka komisjoni töötajate poolt peakorterites korraldatud hoolikate järelkontrollide kaudu. Lisaks analüüsib komisjon üksikasjalikult partnerite eri aruannetes esitatud teavet. |
| --- | --- |

8.27.

Nagu on osutatud komisjoni vastuses kontrollikoja 2006. aasta aruandele, tuleb auditeid vaadelda üldise kontrollistrateegia kontekstis (vt punkt 8.18 komisjoni vastuses kontrollikoja 2006. aasta aruandele). Komisjoni põhirõhk on järelevalvetoimingutel nii ekspertide poolt kohapeal kui ka komisjoni töötajate poolt peakorterites korraldatud hoolikate järelkontrollide kaudu. Lisaks analüüsib komisjon üksikasjalikult partnerite eri aruannetes esitatud teavet.

Eespool kirjeldatud kontrollide käigus kogutud teavet kasutavad välisaudiitorid peakorterites korraldatavates auditites ja see võimaldab neil hinnata projekti reaalseid kulusid ja nende kulude seaduslikkust.

| 8.28. | Nimetatud peakorterites läbiviidavad auditid hõlmavad vaid kolmandiku projektide maksete valimeid. 2007. aastal oli 2,6 % auditeeritud summast aruandes potentsiaalselt abikõlbmatuks liigitatud, kuigi pärast valitsusväliste organisatsioonide selgitusi saab tõenäoliselt sellest tagasi maksta vaid osa. Siiski ei eeldata tulemuste ekstrapoleerimist ja seega ei võimalda auditisüsteem hinnata potentsiaalselt abikõlbmatute kulude kogu ulatust. Kontrollikoda auditeeris kahe valitsusvälise organisatsiooni peakorterit kohapeal: humanitaarabi peadirektoraadi tellitud auditiaruannetes ei pööratud tähelepanu puudustele pakkumismenetlustes ja abikõlbmatutele kuludele. |
| --- | --- |

8.28.

Nimetatud peakorterites läbiviidavad auditid hõlmavad vaid kolmandiku projektide maksete valimeid. 2007. aastal oli 2,6 % auditeeritud summast aruandes potentsiaalselt abikõlbmatuks liigitatud, kuigi pärast valitsusväliste organisatsioonide selgitusi saab tõenäoliselt sellest tagasi maksta vaid osa. Siiski ei eeldata tulemuste ekstrapoleerimist ja seega ei võimalda auditisüsteem hinnata potentsiaalselt abikõlbmatute kulude kogu ulatust. Kontrollikoda auditeeris kahe valitsusvälise organisatsiooni peakorterit kohapeal: humanitaarabi peadirektoraadi tellitud auditiaruannetes ei pööratud tähelepanu puudustele pakkumismenetlustes ja abikõlbmatutele kuludele.

| 8.28. | Eri kontrollimenetluste kaudu, näiteks partnerite hindamine enne partnerluse raamlepingu sõlmimist, humanitaarabi peadirektoraadi iga-aastane hinnang oma partnerite kohta ja peakorterite auditite ajal toimivate kontrollisüsteemide hindamine, kontrollib humanitaarabi peadirektoraat, kas tema partnerid on kasutusele võtnud kontrollisüsteemid. Kõnealused menetlused pakuvad samaväärset tagatist kooskõlas finantsmääruse artikliga 117 ja finantsmääruse rakendamismääruse artikliga 180, millega vastutaval eelarvevahendite käsutajal lubatakse oma riskianalüüsi alusel teatavatel asjaoludel vabastada raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate arvepidamise tõendite esitamisest. |
| --- | --- |

8.28.

Eri kontrollimenetluste kaudu, näiteks partnerite hindamine enne partnerluse raamlepingu sõlmimist, humanitaarabi peadirektoraadi iga-aastane hinnang oma partnerite kohta ja peakorterite auditite ajal toimivate kontrollisüsteemide hindamine, kontrollib humanitaarabi peadirektoraat, kas tema partnerid on kasutusele võtnud kontrollisüsteemid. Kõnealused menetlused pakuvad samaväärset tagatist kooskõlas finantsmääruse artikliga 117 ja finantsmääruse rakendamismääruse artikliga 180, millega vastutaval eelarvevahendite käsutajal lubatakse oma riskianalüüsi alusel teatavatel asjaoludel vabastada raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate arvepidamise tõendite esitamisest.

Siseaudit

| 8.29. | Nii EuropeAidi kui humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi eest vastutava üksuse eesmärgiks on esitada iga-aastane üldine hinnang EuropeAidi siseauditi olukorrast aastal 2010, kui mitmeaastane 2007–2009 perioodi kattev siseauditi üksuse sisesele riskianalüüsile tuginev auditikava läbi saab. Siseauditi üksuse sisene riskianalüüs ei ole täielikult kooskõlas EuropeAidi enda riskianalüüsiga ja seega ei kavandata perioodil 2007–2009 auditeid teatud kõrge riskiga valdkondades. |
| --- | --- |

8.29.

Nii EuropeAidi kui humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi eest vastutava üksuse eesmärgiks on esitada iga-aastane üldine hinnang EuropeAidi siseauditi olukorrast aastal 2010, kui mitmeaastane 2007–2009 perioodi kattev siseauditi üksuse sisesele riskianalüüsile tuginev auditikava läbi saab. Siseauditi üksuse sisene riskianalüüs ei ole täielikult kooskõlas EuropeAidi enda riskianalüüsiga ja seega ei kavandata perioodil 2007–2009 auditeid teatud kõrge riskiga valdkondades.

| 8.29. | Siseauditi eest vastutava üksuse riskianalüüs koostatakse EuropeAidi enda riskianalüüsist eraldiseisvalt. Kuid viimast peetakse üheks osaks siseauditi eest vastutava üksuse riskiregistri koostamisel. Kuigi siseauditi eest vastutava üksuse arvates esineb teatavas valdkonnas kõrge riskiaste, ei pruugi kõnealune valdkond kajastuda konkreetse aasta auditikavas, sest selline tegutsemisviis ei kuulu veel peadirektoraadi töömeetodite hulka või teatavate programmide juhtimistsüklisse. Lisaks sellele kooskõlastatakse siseauditi eest vastutava üksuse auditikava ajavahemikuks 2007–2009 siseauditi talitusega, mistõttu mõned auditeeritavad objektid esinevad siseauditi talituse ja mitte siseauditi eest vastutava üksuse auditikavas. |
| --- | --- |

8.29.

Siseauditi eest vastutava üksuse riskianalüüs koostatakse EuropeAidi enda riskianalüüsist eraldiseisvalt. Kuid viimast peetakse üheks osaks siseauditi eest vastutava üksuse riskiregistri koostamisel. Kuigi siseauditi eest vastutava üksuse arvates esineb teatavas valdkonnas kõrge riskiaste, ei pruugi kõnealune valdkond kajastuda konkreetse aasta auditikavas, sest selline tegutsemisviis ei kuulu veel peadirektoraadi töömeetodite hulka või teatavate programmide juhtimistsüklisse. Lisaks sellele kooskõlastatakse siseauditi eest vastutava üksuse auditikava ajavahemikuks 2007–2009 siseauditi talitusega, mistõttu mõned auditeeritavad objektid esinevad siseauditi talituse ja mitte siseauditi eest vastutava üksuse auditikavas.

| 8.30. | Humanitaarabi peadirektoraadi auditeerimiseks eraldati 2007. aastal väga vähe ressursse (ainult üks auditiala töötaja) ning katvat auditikava ei kiidetud heaks ega rakendatud. 2007. aasta lõpus loodi uus eraldiseisev siseauditi üksus, kelle ülesandeks on viia läbi siseauditeid humanitaarabi peadirektoraadis. |
| --- | --- |

8.30.

Humanitaarabi peadirektoraadi auditeerimiseks eraldati 2007. aastal väga vähe ressursse (ainult üks auditiala töötaja) ning katvat auditikava ei kiidetud heaks ega rakendatud. 2007. aasta lõpus loodi uus eraldiseisev siseauditi üksus, kelle ülesandeks on viia läbi siseauditeid humanitaarabi peadirektoraadis.

| 8.30. | Komisjon määras kaks töötajat humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi tegemise abistamiseks. Siseauditi eest vastutava üksuse auditikava põhines riskidel ja võttis arvesse ulatuslikku tööd humanitaarküsimustes, mida tegid nii siseauditi talitus kui ka kontrollikoda. Jääkrisk näitas, et siseauditi eest vastutava üksuse 2007. aasta tegevuskava on olnud asjakohane. |
| --- | --- |

8.30.

Komisjon määras kaks töötajat humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi tegemise abistamiseks. Siseauditi eest vastutava üksuse auditikava põhines riskidel ja võttis arvesse ulatuslikku tööd humanitaarküsimustes, mida tegid nii siseauditi talitus kui ka kontrollikoda. Jääkrisk näitas, et siseauditi eest vastutava üksuse 2007. aasta tegevuskava on olnud asjakohane.

Üldised järeldused ja soovitused

Järeldused

| 8.31. | Tuginedes oma audititööle järeldab kontrollikoda, et välissuhete, arengutöö, laienemise ja humanitaarabi tegevusvaldkonna maksete seaduslikkuse ja korrektsuse osas esineb olulisel määral vigu (vt punkt 8.9). |
| --- | --- |

8.31.

Tuginedes oma audititööle järeldab kontrollikoda, et välissuhete, arengutöö, laienemise ja humanitaarabi tegevusvaldkonna maksete seaduslikkuse ja korrektsuse osas esineb olulisel määral vigu (vt punkt 8.9).

| 8.31. | Kõnealused vead on põhiliselt seotud rakendusorganisatsioonide tehtud kulude ja ettemaksete/eelmaksetega. Komisjoni kontrollisüsteemi alusel ette nähtud kohustuslikud finantsauditid enne lõppmaksete tegemist võimaldavad komisjonil vigu tuvastada ja parandada. |
| --- | --- |

8.31.

Kõnealused vead on põhiliselt seotud rakendusorganisatsioonide tehtud kulude ja ettemaksete/eelmaksetega. Komisjoni kontrollisüsteemi alusel ette nähtud kohustuslikud finantsauditid enne lõppmaksete tegemist võimaldavad komisjonil vigu tuvastada ja parandada.

Komisjon kontrollib tähelepanelikult kulude abikõlblikkust, kui ühinemiseelset abi saavad riigid on komisjonile saatnud lõpliku deklaratsiooni ja tõendavad dokumendid. Komisjon keeldub lõppmaksest või tühistab lõppmakse, kui see ei ole eeskirjadega kooskõlas.

| 8.32. | Kontrollikoja hinnangul on välissuhete, arengutöö, laienemise ja humanitaarabi tegevusvaldkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad (vt
  lisa 8.1
  ja punktid 8.11–8.30). |
| --- | --- |

8.32.

Kontrollikoja hinnangul on välissuhete, arengutöö, laienemise ja humanitaarabi tegevusvaldkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad (vt
  lisa 8.1
  ja punktid 8.11–8.30).

Soovitused

| 8.33. | Nende puuduste vähendamiseks soovitab kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

8.33.

Nende puuduste vähendamiseks soovitab kontrollikoda, et:

| 8.33. | |
| --- | --- |

8.33.

| a) | EuropeAid koolitaks ja toetaks rohkem projektide rahastamisega seotud töötajaid ning suurendaks nende töö aktiivset järelevalvet delegatsiooni rahastamise ja lepingute sõlmimise üksuse poolt; |
| --- | --- |

a)

EuropeAid koolitaks ja toetaks rohkem projektide rahastamisega seotud töötajaid ning suurendaks nende töö aktiivset järelevalvet delegatsiooni rahastamise ja lepingute sõlmimise üksuse poolt;

| a) | Meetme jooksul jälgivad komisjon talitused koostöös kohalike asutustega selle rakendamist, korraldades tehnilisi koosolekuid abisaajatega ja kohapealseid külaskäike. Sõltumatute ekspertide igal aastal teostatav tulemustele orienteeritud seiresüsteem täiendab kõnealuseid tegevusi ja selle abil jälgitakse käimasolevate projektide edusamme, tulemuse mõju ja võimalikke probleeme. Riskihindamise alusel võidakse korraldada ka projekti täiendavaid auditeid, nii seoses toimimise kui ka rahastamisega. |
| --- | --- |

a)

Meetme jooksul jälgivad komisjon talitused koostöös kohalike asutustega selle rakendamist, korraldades tehnilisi koosolekuid abisaajatega ja kohapealseid külaskäike. Sõltumatute ekspertide igal aastal teostatav tulemustele orienteeritud seiresüsteem täiendab kõnealuseid tegevusi ja selle abil jälgitakse käimasolevate projektide edusamme, tulemuse mõju ja võimalikke probleeme. Riskihindamise alusel võidakse korraldada ka projekti täiendavaid auditeid, nii seoses toimimise kui ka rahastamisega.

| b) | EuropeAid tagaks, et riskianalüüsi alusel läbiviidavate auditite kava on realistlik ning auditid viiakse läbi viivitusteta. EuropeAid peaks ka koguma ja analüüsima kogu auditiprogrammi tulemusi, et kontrollida kvaliteeti ja kasutada parimal võimalikul moel ära saadud kogemusi; |
| --- | --- |

b)

EuropeAid tagaks, et riskianalüüsi alusel läbiviidavate auditite kava on realistlik ning auditid viiakse läbi viivitusteta. EuropeAid peaks ka koguma ja analüüsima kogu auditiprogrammi tulemusi, et kontrollida kvaliteeti ja kasutada parimal võimalikul moel ära saadud kogemusi;

| b) | Iga-aastase auditikava meetodit täpsustatakse igal aastal, et muuta riskianalüüsi alusel toimuvate auditite määratlemine nii reaalseks kui võimalik. Iga-aastase auditikava rakendamist jälgitakse hoolikalt 2008. aastal ja optimeeritakse auditite tulemuste kasutamine. |
| --- | --- |

b)

Iga-aastase auditikava meetodit täpsustatakse igal aastal, et muuta riskianalüüsi alusel toimuvate auditite määratlemine nii reaalseks kui võimalik. Iga-aastase auditikava rakendamist jälgitakse hoolikalt 2008. aastal ja optimeeritakse auditite tulemuste kasutamine.

| c) | komisjoni eelarvetoetuse programmide haldamine peaks põhinema mõõdetavatel, saavutatavatel, ajaliselt piiritletutel ja asjakohastel näitajatel ning näitajate hindamiseks tuleks nõuda usaldusväärseid ja kinnitavaid tõendeid. Komisjon peaks ka jälgima, et rahastamise ja tulemuste vahel oleks selge seos; |
| --- | --- |

c)

komisjoni eelarvetoetuse programmide haldamine peaks põhinema mõõdetavatel, saavutatavatel, ajaliselt piiritletutel ja asjakohastel näitajatel ning näitajate hindamiseks tuleks nõuda usaldusväärseid ja kinnitavaid tõendeid. Komisjon peaks ka jälgima, et rahastamise ja tulemuste vahel oleks selge seos;

| c) | Ühenduse vahendeid antakse eelarvetoetuse meetmete alusel vastavalt tulemustele. Siinkohal üritab komisjon kasutada näitajaid, mis on mõõdetavad, saavutatavad ja aja jooksul või konkreetsel ajahetkel asjaomased. Paljudel juhtudel hindab rahastaja tulemust usaldusväärsete tõendite alusel kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga. Selle raames teeb komisjon märkimisväärseid jõupingutusi, et võtta kasutusele rohkem väljundipõhised ja tulemusele orienteeritud tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

c)

Ühenduse vahendeid antakse eelarvetoetuse meetmete alusel vastavalt tulemustele. Siinkohal üritab komisjon kasutada näitajaid, mis on mõõdetavad, saavutatavad ja aja jooksul või konkreetsel ajahetkel asjaomased. Paljudel juhtudel hindab rahastaja tulemust usaldusväärsete tõendite alusel kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga. Selle raames teeb komisjon märkimisväärseid jõupingutusi, et võtta kasutusele rohkem väljundipõhised ja tulemusele orienteeritud tulemusnäitajad.

| d) | Bulgaarias tuleks koheselt meetmed võtta ELi vahendite haldamisega seonduvate puuduste kõrvaldamiseks ja Türgis tuleks toetada vajalikku järelevalvet. |
| --- | --- |

d)

Bulgaarias tuleks koheselt meetmed võtta ELi vahendite haldamisega seonduvate puuduste kõrvaldamiseks ja Türgis tuleks toetada vajalikku järelevalvet.

| d) | Bulgaaria küsimuses kavatseb komisjon jätkata juhtimissüsteemide tähelepanelikku jälgimist. Koostatud on tegevuskava edusammude tagamiseks. Riiklikud ametiasutused peavad kiiresti võtma meetmeid olukorra heastamiseks. Väljapakutud meetmeid jälgitakse ja auditeeritakse hoolikalt, et kontrollida, kas nende tulemuseks on olukorra soovitud paranemine.
  Türgi küsimuses on riiklikud ametiasutused vastavalt komisjoni taotlusele meetmeid võtnud. Samal ajal on rakendatud ülesannete lahusust ja töötajate arv on märgatavalt suurenenud. Pidev järelevalve ja täiendav järelkontroll on jätkuvalt prioriteetsed küsimused. |
| --- | --- |

d)

Bulgaaria küsimuses kavatseb komisjon jätkata juhtimissüsteemide tähelepanelikku jälgimist. Koostatud on tegevuskava edusammude tagamiseks. Riiklikud ametiasutused peavad kiiresti võtma meetmeid olukorra heastamiseks. Väljapakutud meetmeid jälgitakse ja auditeeritakse hoolikalt, et kontrollida, kas nende tulemuseks on olukorra soovitud paranemine.

Türgi küsimuses on riiklikud ametiasutused vastavalt komisjoni taotlusele meetmeid võtnud. Samal ajal on rakendatud ülesannete lahusust ja töötajate arv on märgatavalt suurenenud. Pidev järelevalve ja täiendav järelkontroll on jätkuvalt prioriteetsed küsimused.

| e) | tuleks vähendada viivitusi sulgemisauditite järgsete lõplike vastuste saamisel; |
| --- | --- |

e)

tuleks vähendada viivitusi sulgemisauditite järgsete lõplike vastuste saamisel;

| e) | Vaatamata 2007. aastal esitatud aruannete erakordselt suurele hulgale on komisjonil õnnestunud töökoormusega toime tulla: võrreldes 2006. aastaga on käsitletud aruannete arv suurenenud 70 % võrra.
  Paljusid aruandeid ei suudetud aasta lõpuks sulgeda, sest enne, kui komisjon saab vastu võtta lõpliku seisukoha, peab auditeeritav vastama komisjoni märkustele ja analüüsida tuleb kõiki eeskirjade eiramisi. Selleks kulub keskmiselt 3–4 kuud. Aeg-ajalt tuleb leppida pikemate töötlemistähtaegadega järelduste keerukuse ja võimalike finantskorrektsioonide täpse rakendamise vajaduse tõttu. |
| --- | --- |

e)

Vaatamata 2007. aastal esitatud aruannete erakordselt suurele hulgale on komisjonil õnnestunud töökoormusega toime tulla: võrreldes 2006. aastaga on käsitletud aruannete arv suurenenud 70 % võrra.

Paljusid aruandeid ei suudetud aasta lõpuks sulgeda, sest enne, kui komisjon saab vastu võtta lõpliku seisukoha, peab auditeeritav vastama komisjoni märkustele ja analüüsida tuleb kõiki eeskirjade eiramisi. Selleks kulub keskmiselt 3–4 kuud. Aeg-ajalt tuleb leppida pikemate töötlemistähtaegadega järelduste keerukuse ja võimalike finantskorrektsioonide täpse rakendamise vajaduse tõttu.

| f) | humanitaarabi peadirektoraat peaks parandama oma auditistrateegiat, tagades rakendusorganisatsioonide ja eriti kohapeal töötavate erinevate partnerite tegevuste parema katvuse. |
| --- | --- |

f)

humanitaarabi peadirektoraat peaks parandama oma auditistrateegiat, tagades rakendusorganisatsioonide ja eriti kohapeal töötavate erinevate partnerite tegevuste parema katvuse.

| f) | Komisjon uurib kontrollikoja soovitust ja on 2007. aastal juba suurendanud kohapealsete auditite arvu.
  Auditi katvuse suurenemine üle kehtiva optimaalse taseme tooks kaasa kulude suurenemise ja kahjustaks poliitika rakendamist. See omakorda tooks kaasa täiendava rahulolematuse komisjoni partnerite hulgas, kes annavad kohapeal humanitaarabi. |
| --- | --- |

f)

Komisjon uurib kontrollikoja soovitust ja on 2007. aastal juba suurendanud kohapealsete auditite arvu.

Auditi katvuse suurenemine üle kehtiva optimaalse taseme tooks kaasa kulude suurenemise ja kahjustaks poliitika rakendamist. See omakorda tooks kaasa täiendava rahulolematuse komisjoni partnerite hulgas, kes annavad kohapeal humanitaarabi.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

Põhiliste kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontroll

| 8.34. | Kontrollikoja põhiliste kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontrolli kokkuvõte on ära toodud
  lisas 8.2
  . |
| --- | --- |

8.34.

Kontrollikoja põhiliste kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontrolli kokkuvõte on ära toodud
  lisas 8.2
  .

Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta

Sissejuhatus

| 8.35. | 2006. aasta aprillis avaldas kontrollikoda eriaruande nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta (5). Peamine järeldus oli, et liiga paljude projektide eesmärgid jäid saavutamata, osaliselt puuduste tõttu komisjoni haldustegevuses: |
| --- | --- |

8.35.

2006. aasta aprillis avaldas kontrollikoda eriaruande nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta (5). Peamine järeldus oli, et liiga paljude projektide eesmärgid jäid saavutamata, osaliselt puuduste tõttu komisjoni haldustegevuses:

| a) | dialoogi puudumine Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel tegelike vajaduste väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

a)

dialoogi puudumine Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel tegelike vajaduste väljaselgitamiseks;

| b) | eesmärgid olid ebatäpsed ja mõõdetamatud ning aluseks olevad eeldused ebarealistlikud (kaasa arvatud aja aspekt). |
| --- | --- |

b)

eesmärgid olid ebatäpsed ja mõõdetamatud ning aluseks olevad eeldused ebarealistlikud (kaasa arvatud aja aspekt).

| c) | omanikutunde suurendamiseks praktiliselt ei kasutatud kaasrahastamist; |
| --- | --- |

c)

omanikutunde suurendamiseks praktiliselt ei kasutatud kaasrahastamist;

| d) | projekti hindamise, projektitulemuste levitamise ja jätkusuutlikkuse aspektidele ei pööratud piisavalt tähelepanu. |
| --- | --- |

d)

projekti hindamise, projektitulemuste levitamise ja jätkusuutlikkuse aspektidele ei pööratud piisavalt tähelepanu.

| 8.36. | Kontrollikoja soovitused olid vastavalt suunatud komisjoni halduse nimetatud aspektide parandamiseks. Euroopa Parlament (6) ja Euroopa Nõukogu (7) soovisid samuti tihedamat dialoogi komisjoni ja asjaomaste Venemaa ametiasutuste vahel, et täpselt määratleda riiklikud vajadused, prioriteedid ja suunad. Eelarve täitmist kinnitav asutus kutsus samuti rahastama vaid neid projekte, mille eesmärgid on selged ja kooskõlastatud ning soovitas suurendada kaasrahastamist, hinnata jätkusuutlikkust realistlikumalt ning tagada, et hindamised viiakse läbi ja projektitulemusi levitatakse. |
| --- | --- |

8.36.

Kontrollikoja soovitused olid vastavalt suunatud komisjoni halduse nimetatud aspektide parandamiseks. Euroopa Parlament (6) ja Euroopa Nõukogu (7) soovisid samuti tihedamat dialoogi komisjoni ja asjaomaste Venemaa ametiasutuste vahel, et täpselt määratleda riiklikud vajadused, prioriteedid ja suunad. Eelarve täitmist kinnitav asutus kutsus samuti rahastama vaid neid projekte, mille eesmärgid on selged ja kooskõlastatud ning soovitas suurendada kaasrahastamist, hinnata jätkusuutlikkust realistlikumalt ning tagada, et hindamised viiakse läbi ja projektitulemusi levitatakse.

| 8.37. | Vastuses kontrollikoja eriaruandele tunnistas komisjon, et kontrollikoja tuvastatud puudused olid suures osas tõesed, kuid rõhutas, et välisabi programmide halduse osas on juba võetud parandusmeetmeid. Komisjon teatas, et suurem osa puudusi on kõrvaldatud ajavahemikul 2002–2005 läbi viidud komisjoni välisabi korraldamise reformi käigus, mil pöörati erilist tähelepanu kohustuste üleandmisele delegatsioonidele. |
| --- | --- |

8.37.

Vastuses kontrollikoja eriaruandele tunnistas komisjon, et kontrollikoja tuvastatud puudused olid suures osas tõesed, kuid rõhutas, et välisabi programmide halduse osas on juba võetud parandusmeetmeid. Komisjon teatas, et suurem osa puudusi on kõrvaldatud ajavahemikul 2002–2005 läbi viidud komisjoni välisabi korraldamise reformi käigus, mil pöörati erilist tähelepanu kohustuste üleandmisele delegatsioonidele.

| 8.38. | 2007. aasta teisel poolel läbiviidud piiratud järelkontrolli eesmärk oli uurida, mil määral oli komisjon peamisi soovitusi käsitlenud. Selleks analüüsiti asjakohaseid dokumente ning korraldati intervjuud komisjoni talitustes. Viidi läbi ka juhuslikult valitud 10 TACISe projekti (kokku 13) kohapealne kontroll. Valimi koguväärtus oli 27,3 miljonit eurot ja projektid olid lõpetatud ajavahemikus detsember 2006 – juuni 2007. |
| --- | --- |

8.38.

2007. aasta teisel poolel läbiviidud piiratud järelkontrolli eesmärk oli uurida, mil määral oli komisjon peamisi soovitusi käsitlenud. Selleks analüüsiti asjakohaseid dokumente ning korraldati intervjuud komisjoni talitustes. Viidi läbi ka juhuslikult valitud 10 TACISe projekti (kokku 13) kohapealne kontroll. Valimi koguväärtus oli 27,3 miljonit eurot ja projektid olid lõpetatud ajavahemikus detsember 2006 – juuni 2007.

Kontrollikoja tähelepanekud

Produktiivsem dialoog

| 8.39. | Juhtimiskohustuste üleandmine komisjoni peakorterilt Moskva delegatsioonile on avaldanud positiivset mõju projektide määratlemise ja planeerimisprotsessi kvaliteedile. On märke dialoogi paranemisest Venemaa ametiasutustega, mis tagab partnerriigi parema kaasamise. Suurem arv abisaajaid on osalenud komisjoni ja Venemaa kesksete valitsusasutuste vahelisel arutelul vajaduste määratlemisest ja valdkondade prioritiseerimisest. Kavandamine, projektide määratlemine ja ettevalmistus on selle tulemusel üldiselt paranenud ning Venemaa ja ELi vahelise partnerluse prioriteete on mõjusamalt arvesse võetud. |
| --- | --- |

8.39.

Juhtimiskohustuste üleandmine komisjoni peakorterilt Moskva delegatsioonile on avaldanud positiivset mõju projektide määratlemise ja planeerimisprotsessi kvaliteedile. On märke dialoogi paranemisest Venemaa ametiasutustega, mis tagab partnerriigi parema kaasamise. Suurem arv abisaajaid on osalenud komisjoni ja Venemaa kesksete valitsusasutuste vahelisel arutelul vajaduste määratlemisest ja valdkondade prioritiseerimisest. Kavandamine, projektide määratlemine ja ettevalmistus on selle tulemusel üldiselt paranenud ning Venemaa ja ELi vahelise partnerluse prioriteete on mõjusamalt arvesse võetud.

| 8.39. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele, mis tulenesid juhtimiskohustuste üleandmisest ja selle positiivsest mõjust. |
| --- | --- |

8.39.

Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele, mis tulenesid juhtimiskohustuste üleandmisest ja selle positiivsest mõjust.

| 8.40. | Vene partneritega tehtavat koostööd tuleks siiski edasi arendada. Venemaa kirjutab tegevusprogrammidele alla hilises faasis ning see vähendab veelgi projekti tõhusaks elluviimiseks jäävat aega. Projektist kasu saavad Venemaa piirkondlikud ametiasutused on ikka veel ebapiisavalt kaasatud projektide ettevalmistusse. See on eriti kahetsusväärne, sest Venemaa piirkondlikud ametiasutused on näidanud üles omanikutunnet ning on andnud projekti kasutusse rohkem inimressursse kui kesktasandi rakenduspartnerid. |
| --- | --- |

8.40.

Vene partneritega tehtavat koostööd tuleks siiski edasi arendada. Venemaa kirjutab tegevusprogrammidele alla hilises faasis ning see vähendab veelgi projekti tõhusaks elluviimiseks jäävat aega. Projektist kasu saavad Venemaa piirkondlikud ametiasutused on ikka veel ebapiisavalt kaasatud projektide ettevalmistusse. See on eriti kahetsusväärne, sest Venemaa piirkondlikud ametiasutused on näidanud üles omanikutunnet ning on andnud projekti kasutusse rohkem inimressursse kui kesktasandi rakenduspartnerid.

| 8.40. | Välisabi reformi (RELEXi reform) käivitamine ajavahemikus 2002–2005, eelkõige EÜ välisabi juhtimiskohustuste üleandmise kaudu EÜ delegatsioonidele, tagab parema dialoogi partnerriikidega ja nende suurema osalemise ettevalmistavast etapist kuni lõpliku rakendamiseni. Kuigi finantsabi maht Venemaa Föderatsioonile on viimaste aastate jooksul vähenenud, on enamiku projektide põhieesmärk aidata kaasa seaduste, poliitika ja/või tavade arendamisele teatavates valdkondades Venemaal. Sellistes projektides on loomulikud partnerid keskasutused (föderaalsed asutused). |
| --- | --- |

8.40.

Välisabi reformi (RELEXi reform) käivitamine ajavahemikus 2002–2005, eelkõige EÜ välisabi juhtimiskohustuste üleandmise kaudu EÜ delegatsioonidele, tagab parema dialoogi partnerriikidega ja nende suurema osalemise ettevalmistavast etapist kuni lõpliku rakendamiseni. Kuigi finantsabi maht Venemaa Föderatsioonile on viimaste aastate jooksul vähenenud, on enamiku projektide põhieesmärk aidata kaasa seaduste, poliitika ja/või tavade arendamisele teatavates valdkondades Venemaal. Sellistes projektides on loomulikud partnerid keskasutused (föderaalsed asutused).

Eesmärkide püstitamine on paranenud, aga kavandamine võtab endiselt kaua

| 8.41. | Komisjoni peakorteri uus kvaliteedi tagamise kontroll, (8) mis 2005. aastast alates on hõlmanud ka abiprogramme Venemaale, on mõjutanud positiivselt üldist kavandamist ja eesmärkide püstitamist. Projektide eesmärgid olid paremini sõnastatud ja seotud Venemaal käimasolevate reformidega. Lepingupooled on kasutanud tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel loogilisi raamistikke. Üldiselt oli auditeeritud projektide edukuse tase esialgses auditis täheldatust suurem. |
| --- | --- |

8.41.

Komisjoni peakorteri uus kvaliteedi tagamise kontroll, (8) mis 2005. aastast alates on hõlmanud ka abiprogramme Venemaale, on mõjutanud positiivselt üldist kavandamist ja eesmärkide püstitamist. Projektide eesmärgid olid paremini sõnastatud ja seotud Venemaal käimasolevate reformidega. Lepingupooled on kasutanud tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel loogilisi raamistikke. Üldiselt oli auditeeritud projektide edukuse tase esialgses auditis täheldatust suurem.

| 8.41. | Komisjon tunnustab kontrollikoja märkusi projektide kavandamise ja eesmärkide püstitamise paranemise valdkonnas, mis on uute kvaliteedikontrolli mehhanismide kasutuselevõtmise tulemus. |
| --- | --- |

8.41.

Komisjon tunnustab kontrollikoja märkusi projektide kavandamise ja eesmärkide püstitamise paranemise valdkonnas, mis on uute kvaliteedikontrolli mehhanismide kasutuselevõtmise tulemus.

| 8.42. | Komisjon peab kohaldama põhjalikke programmitöö menetlusi, mistõttu on kavandamine üldiselt ikka veel aeganõudev. Kahe kontrollitud projekti puhul olid eesmärgid vananenud või vähemalt osaliselt ebaoluliseks muutunud. |
| --- | --- |

8.42.

Komisjon peab kohaldama põhjalikke programmitöö menetlusi, mistõttu on kavandamine üldiselt ikka veel aeganõudev. Kahe kontrollitud projekti puhul olid eesmärgid vananenud või vähemalt osaliselt ebaoluliseks muutunud.

| 8.42. | Komisjon tunnustab määruses sätestatud kavandamis- ja konsulteerimisprotsessi pikkust. Komisjon kaasab sidusrühmi juba formuleerimisprotsessi algusest peale, et oluliselt vähendada projekti vananemise ohtu. Seda suundumust on selgelt näha järelevalvearuannetes Venemaa kohta, millest on selgunud, et projekti kujundamise asjaomasuse ja kvaliteedi reitingud on alates RELEXi reformi käivitamisest aastate jooksul kindlalt tõusnud. |
| --- | --- |

8.42.

Komisjon tunnustab määruses sätestatud kavandamis- ja konsulteerimisprotsessi pikkust. Komisjon kaasab sidusrühmi juba formuleerimisprotsessi algusest peale, et oluliselt vähendada projekti vananemise ohtu. Seda suundumust on selgelt näha järelevalvearuannetes Venemaa kohta, millest on selgunud, et projekti kujundamise asjaomasuse ja kvaliteedi reitingud on alates RELEXi reformi käivitamisest aastate jooksul kindlalt tõusnud.

| 8.43. | Kontrollikoda on nõus mõne abisaaja organisatsiooni ELi menetluste kohta esitatud kriitikaga, et EL ei suuda kiiresti ja „mittebürokraatlikul” moel Venemaa abitaotlustele vastata. Venemaa soovitud kiiret, väiksemastaabilist toetust vajalikele reformidele oleks võimalik anda uue „ühise ruumi vahendi” abil, mille üksikasjade kohta peeti läbirääkimisi 2007. aastal, et võimaldada kiiresti reageerida lühiajalise või keskpika abi taotlustele neljal „ühisel ruumil” põhineva koostöö hõlbustamiseks (9). |
| --- | --- |

8.43.

Kontrollikoda on nõus mõne abisaaja organisatsiooni ELi menetluste kohta esitatud kriitikaga, et EL ei suuda kiiresti ja „mittebürokraatlikul” moel Venemaa abitaotlustele vastata. Venemaa soovitud kiiret, väiksemastaabilist toetust vajalikele reformidele oleks võimalik anda uue „ühise ruumi vahendi” abil, mille üksikasjade kohta peeti läbirääkimisi 2007. aastal, et võimaldada kiiresti reageerida lühiajalise või keskpika abi taotlustele neljal „ühisel ruumil” põhineva koostöö hõlbustamiseks (9).

| 8.43. | Komisjon on välja töötanud ühise ruumi vahendi, et kiiresti reageerida Venemaa taotlustele väikesemastaabilise toetuse kohta. |
| --- | --- |

8.43.

Komisjon on välja töötanud ühise ruumi vahendi, et kiiresti reageerida Venemaa taotlustele väikesemastaabilise toetuse kohta.

Kaasrahastamine on endiselt problemaatiline

| 8.44. | Antud järelkontrolli ajal uurisid komisjon ja Venemaa valitsus ühiselt tehnilisi lahendusi, mille abil võtta kasutusele riiklik kaasfinantseerimine seoses kõikide tulevaste Euroopa naaberluse ja partnerluse rahastamisvahendil (ENPI) (10) põhinevate abimeetmetega. |
| --- | --- |

8.44.

Antud järelkontrolli ajal uurisid komisjon ja Venemaa valitsus ühiselt tehnilisi lahendusi, mille abil võtta kasutusele riiklik kaasfinantseerimine seoses kõikide tulevaste Euroopa naaberluse ja partnerluse rahastamisvahendil (ENPI) (10) põhinevate abimeetmetega.

| 8.44. | Komisjon ja Venemaa uurivad praegu võimalusi projektide kaasrahastamise raamistiku loomiseks. Käimas on juba mitu kaasrahastatavat projekti, sealhulgas Euroopa Õpingute Instituut ja Põhjamõõtme keskkonnapartnerlus ning toetusprogrammid, näiteks institutsioonide arendamise partnerlusprogramm ja naabruspoliitika programmid. Tulevikku vaadates kavatseb Venemaa valitsus eraldada 122 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmidesse (mis täiendaksid samadele programmidele komisjoni poolt eraldatud vahendeid). |
| --- | --- |

8.44.

Komisjon ja Venemaa uurivad praegu võimalusi projektide kaasrahastamise raamistiku loomiseks. Käimas on juba mitu kaasrahastatavat projekti, sealhulgas Euroopa Õpingute Instituut ja Põhjamõõtme keskkonnapartnerlus ning toetusprogrammid, näiteks institutsioonide arendamise partnerlusprogramm ja naabruspoliitika programmid. Tulevikku vaadates kavatseb Venemaa valitsus eraldada 122 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmidesse (mis täiendaksid samadele programmidele komisjoni poolt eraldatud vahendeid).

| 8.45. | Kui mitterahalist osalust mitte arvestada, siis ei ole siiani olnud märke kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi osalejate suurenenud rollist rahastamisel. Pärast eelmist auditit on isegi nõuded abisaajate poolt antavate kontoriruumide osas väga harvaks jäänud. |
| --- | --- |

8.45.

Kui mitterahalist osalust mitte arvestada, siis ei ole siiani olnud märke kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi osalejate suurenenud rollist rahastamisel. Pärast eelmist auditit on isegi nõuded abisaajate poolt antavate kontoriruumide osas väga harvaks jäänud.

| 8.45. | Kaasrahastamine ei olnud ajavahemikul 2000–2001 (kui toimus nende projektide määratlemine, mida kontrollikoda vaatas läbi oma eriaruandes nr 2/2006) TACIS-programmi õiguslik nõue. Venemaa Föderatsiooni kaasrahastamise võimalused olid kavandamise ajal piiratud ja puudusid selleks vajalikud mehhanismid. |
| --- | --- |

8.45.

Kaasrahastamine ei olnud ajavahemikul 2000–2001 (kui toimus nende projektide määratlemine, mida kontrollikoda vaatas läbi oma eriaruandes nr 2/2006) TACIS-programmi õiguslik nõue. Venemaa Föderatsiooni kaasrahastamise võimalused olid kavandamise ajal piiratud ja puudusid selleks vajalikud mehhanismid.

Komisjonil on ülesanne sobitada projekti nõuded seadusega, mis ei luba väliskodanikel töötada Venemaa valitsuse ruumides.

| 8.46. | Nagu varasemalt, on ka praegu ilma Vene Föderatsiooni poolse projektide riiklikku kaasrahastamiseta väga keeruline tugevdada seotust ja omanikutunnet. |
| --- | --- |

8.46.

Nagu varasemalt, on ka praegu ilma Vene Föderatsiooni poolse projektide riiklikku kaasrahastamiseta väga keeruline tugevdada seotust ja omanikutunnet.

| 8.46. | 2006. aastal vastu võetud uus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend sätestab, et partnerriik reeglina kaasrahastab toetust, tagamaks seotust ja omanikutunnet erinevate rakendatavate meetmete suhtes. |
| --- | --- |

8.46.

2006. aastal vastu võetud uus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend sätestab, et partnerriik reeglina kaasrahastab toetust, tagamaks seotust ja omanikutunnet erinevate rakendatavate meetmete suhtes.

Hindamine on paranenud, aga projektitulemuste levitamine ja jätkusuutlikkus on endiselt puudulik

| 8.47. | Komisjon ei ole auditeeritud projekte eraldi hinnanud, aga kontrollikoda täheldab siiski üldise olukorra paranemist: alates 2006. aastast on delegatsioon algatanud mitmeid valdkondlikke järelkontrolle, nagu näiteks avaliku halduse ja avaliku teenistuse reformi mõju hindamine ja mõnes valdkonnas ka ELi toetuse hindamine. |
| --- | --- |

8.47.

Komisjon ei ole auditeeritud projekte eraldi hinnanud, aga kontrollikoda täheldab siiski üldise olukorra paranemist: alates 2006. aastast on delegatsioon algatanud mitmeid valdkondlikke järelkontrolle, nagu näiteks avaliku halduse ja avaliku teenistuse reformi mõju hindamine ja mõnes valdkonnas ka ELi toetuse hindamine.

| 8.47. | Kõnealustes juhtumites on komisjon valinud valdkondliku hindamise, et saada täielikum pilt EÜ toetuse mõjust kõnealustes spetsiifilistes valdkondades. |
| --- | --- |

8.47.

Kõnealustes juhtumites on komisjon valinud valdkondliku hindamise, et saada täielikum pilt EÜ toetuse mõjust kõnealustes spetsiifilistes valdkondades.

| 8.48. | Väärtuslike tulemuste levitamine ei ole siiski Venemaal piisavalt hästi tagatud. Peamised projektipartnerid riigi keskvalitsuse tasandil on selles osas eriti puudulikult esinenud. Vahel levitati tulemusi projektide kestel, aga väga harva pärast nende lõppemist. Peaaegu kõik tulemuste levitamiseks mõeldud veebilehed jäeti pärast projektide lõppemist ajakohastamata. |
| --- | --- |

8.48.

Väärtuslike tulemuste levitamine ei ole siiski Venemaal piisavalt hästi tagatud. Peamised projektipartnerid riigi keskvalitsuse tasandil on selles osas eriti puudulikult esinenud. Vahel levitati tulemusi projektide kestel, aga väga harva pärast nende lõppemist. Peaaegu kõik tulemuste levitamiseks mõeldud veebilehed jäeti pärast projektide lõppemist ajakohastamata.

| 8.48. | Komisjon kohaldab kõikide oma projektide puhul rangeid nähtavuse ja levitamise suuniseid vastavalt teatisele ja nähtavuse käsiraamatule EÜ välisabi kohta. |
| --- | --- |

8.48.

Komisjon kohaldab kõikide oma projektide puhul rangeid nähtavuse ja levitamise suuniseid vastavalt teatisele ja nähtavuse käsiraamatule EÜ välisabi kohta.

Kohustus tagada teabe jätkuv kättesaadavus ja tulemuste levitamine pärast projekti lõpetamist lasub projekti abisaajatel.

| 8.49. | Komisjon otsustas 2007. aastal, et projektide väliskontrollid mitte ainult ei jälgi projekti selle täideviimise ajal, vaid esitavad ka järelevalve järelaruande. Tulevikus peaks see võimaldama neil vähemalt näitlikult esitada aruanne ka jätkusuutlikkuse aspektide kohta. |
| --- | --- |

8.49.

Komisjon otsustas 2007. aastal, et projektide väliskontrollid mitte ainult ei jälgi projekti selle täideviimise ajal, vaid esitavad ka järelevalve järelaruande. Tulevikus peaks see võimaldama neil vähemalt näitlikult esitada aruanne ka jätkusuutlikkuse aspektide kohta.

| 8.49. | Komisjon uurib järelkontrolli standardset kasutamist pärast oma katseetapi hindamist. |
| --- | --- |

8.49.

Komisjon uurib järelkontrolli standardset kasutamist pärast oma katseetapi hindamist.

| 8.50. | Siiani on projektitulemuste jätkusuutlikkus olnud problemaatiline. Ei olnud märke sellest, et komisjon oleks võtnud konkreetseid meetmeid selle aspekti parandamiseks kavandamisetapis. Puudusi esines enamikus kontrollitud projektidest. Selle põhjuseks oli näiteks see, et kesktasandi abisaajad ei koostanud ega võtnud vastu vajalikke õigusakte, määrusi ega eeskirju kestvate haldusstruktuuride rajamiseks. Lisaks puudus kohalikul tasandil sageli järelkontrolliks vajalik finantseering. |
| --- | --- |

8.50.

Siiani on projektitulemuste jätkusuutlikkus olnud problemaatiline. Ei olnud märke sellest, et komisjon oleks võtnud konkreetseid meetmeid selle aspekti parandamiseks kavandamisetapis. Puudusi esines enamikus kontrollitud projektidest. Selle põhjuseks oli näiteks see, et kesktasandi abisaajad ei koostanud ega võtnud vastu vajalikke õigusakte, määrusi ega eeskirju kestvate haldusstruktuuride rajamiseks. Lisaks puudus kohalikul tasandil sageli järelkontrolliks vajalik finantseering.

| 8.50. | Komisjon on arvamusel, et läbivaadatud projektid on suures osas oma eesmärgid täitnud. Jätkusuutlikkuse küsimuses on komisjon kavandamisetapis võtnud meetmeid kvaliteedikontrolli süsteemi kaudu. Kvaliteedi tagamise tugirühma tuvastamis- ja formuleerimisetappides korraldatud kvaliteedikontrolli käigus, millel kontrollikoja arvates on olnud positiivne mõju projektide üldisele kavandamisele, hinnatakse ka partnervalitsuste väljendatud omanikutunnet ja pühendumust seoses kavandatavate meetmetega. Seetõttu on alates 2005. aastast juba kavandamisetappi kaasatud suurem kindlus projekti jätkusuutlikkusse. |
| --- | --- |

8.50.

Komisjon on arvamusel, et läbivaadatud projektid on suures osas oma eesmärgid täitnud. Jätkusuutlikkuse küsimuses on komisjon kavandamisetapis võtnud meetmeid kvaliteedikontrolli süsteemi kaudu. Kvaliteedi tagamise tugirühma tuvastamis- ja formuleerimisetappides korraldatud kvaliteedikontrolli käigus, millel kontrollikoja arvates on olnud positiivne mõju projektide üldisele kavandamisele, hinnatakse ka partnervalitsuste väljendatud omanikutunnet ja pühendumust seoses kavandatavate meetmetega. Seetõttu on alates 2005. aastast juba kavandamisetappi kaasatud suurem kindlus projekti jätkusuutlikkusse.

Kokkuvõtted ja soovitused

| 8.51. | Komisjon on võtnud meetmeid, et tõhustada oma abi Venemaale. Selle tulemusena on kavandamisega seotud dokumentide kvaliteet paranenud ning ka projektide olulisus Venemaa reformidega seoses ja vahetute tulemuste saavutamine on pärast algset auditit paranenud. Siiski ei ole komisjoni parandusmeetmed veel piisavad, et tugevdada omanikutunnet ja tagada projektitulemuste paremat jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

8.51.

Komisjon on võtnud meetmeid, et tõhustada oma abi Venemaale. Selle tulemusena on kavandamisega seotud dokumentide kvaliteet paranenud ning ka projektide olulisus Venemaa reformidega seoses ja vahetute tulemuste saavutamine on pärast algset auditit paranenud. Siiski ei ole komisjoni parandusmeetmed veel piisavad, et tugevdada omanikutunnet ja tagada projektitulemuste paremat jätkusuutlikkust.

| 8.51. | Omanikutunde küsimuses on komisjon Venemaa puhul 2005. aasta tegevuskavadest tuleneva koostöö ja sellest tulenevate toetavate algatuste aluseks võtnud ühise ruumi poliitilise dialoogi. Seega keskendutakse finantskoostöös pärast 2005. aastat poliitikaeesmärkidele, milles kaks poolt on juba kokku leppinud. Viimase viie aasta tulemustele orienteeritud seiresüsteemi aruannete tähelepanekutes tuvastatakse projektide kavandamise ja rakendamise kvaliteedi paranemine Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi East-programmi piirkonnas. Tulemustele orienteeritud seire keskmine hinne Venemaale oli 2007. aastal 2,94 võimalikust 4,00st, mis tähendab, et projektid kõnealuses riigis andsid kõige paremaid tulemusi Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi East-programmi piirkonnas. |
| --- | --- |

8.51.

Omanikutunde küsimuses on komisjon Venemaa puhul 2005. aasta tegevuskavadest tuleneva koostöö ja sellest tulenevate toetavate algatuste aluseks võtnud ühise ruumi poliitilise dialoogi. Seega keskendutakse finantskoostöös pärast 2005. aastat poliitikaeesmärkidele, milles kaks poolt on juba kokku leppinud. Viimase viie aasta tulemustele orienteeritud seiresüsteemi aruannete tähelepanekutes tuvastatakse projektide kavandamise ja rakendamise kvaliteedi paranemine Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi East-programmi piirkonnas. Tulemustele orienteeritud seire keskmine hinne Venemaale oli 2007. aastal 2,94 võimalikust 4,00st, mis tähendab, et projektid kõnealuses riigis andsid kõige paremaid tulemusi Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi East-programmi piirkonnas.

| 8.52. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

8.52.

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 8.52. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega. Lisaks sellele: |
| --- | --- |

8.52.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega. Lisaks sellele:

| a) | Rahastada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi alusel ainult neid meetmeid, mida kaasrahastavad Venemaa abisaajad ja millesse nad piisavalt ressursse suunavad; |
| --- | --- |

a)

Rahastada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi alusel ainult neid meetmeid, mida kaasrahastavad Venemaa abisaajad ja millesse nad piisavalt ressursse suunavad;

| a) | Uus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend sätestab, et partnerriik üldjuhul kaasrahastab toetust. Nagu eespool märgitud, on Venemaa Föderatsioon juba eraldanud märkimisväärsed rahalised vahendid programmideks, mille kohta kokkulepe on juba sõlmitud.
  (Vt punkte 8.44–8.46.) |
| --- | --- |

a)

Uus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend sätestab, et partnerriik üldjuhul kaasrahastab toetust. Nagu eespool märgitud, on Venemaa Föderatsioon juba eraldanud märkimisväärsed rahalised vahendid programmideks, mille kohta kokkulepe on juba sõlmitud.

| b) | Rahastada ainult meetmeid, millega seoses eeldatakse jätkusuutlikke projektitulemusi ja mis tagavad tulemuste ja parimate tavade võimalikult laialdase levitamise Venemaal; |
| --- | --- |

b)

Rahastada ainult meetmeid, millega seoses eeldatakse jätkusuutlikke projektitulemusi ja mis tagavad tulemuste ja parimate tavade võimalikult laialdase levitamise Venemaal;

| b) | Komisjon pöörab erilist tähelepanu projektide väljundite ja tulemuste laialdasele levitamisele. Projektipartnerite hulgas tugevama omanditunne tagamiseks tehtud jõupingutused (konsultatsioonid sidusrühmadega programmide koostamise ja kavandamise etapis, uued kvaliteedi tagamise mehhanismid) tagavad ka selle, et partneritel on pärast projektide lõppemist suurem pühendumus nende tulemuste levitamiseks. |
| --- | --- |

b)

Komisjon pöörab erilist tähelepanu projektide väljundite ja tulemuste laialdasele levitamisele. Projektipartnerite hulgas tugevama omanditunne tagamiseks tehtud jõupingutused (konsultatsioonid sidusrühmadega programmide koostamise ja kavandamise etapis, uued kvaliteedi tagamise mehhanismid) tagavad ka selle, et partneritel on pärast projektide lõppemist suurem pühendumus nende tulemuste levitamiseks.

| c) | Lühendada projektide kavandamisprotsessi, et võimaldada maksimaalset aega nende elluviimiseks ja tagada vajadusel kiire abi Venemaal käimasolevate reformide kontekstis. |
| --- | --- |

c)

Lühendada projektide kavandamisprotsessi, et võimaldada maksimaalset aega nende elluviimiseks ja tagada vajadusel kiire abi Venemaal käimasolevate reformide kontekstis.

| c) | Kui kavandamisetappi kaasatakse sidusrühmad, on võimalik paremini hinnata tähtajaga seotud nõudeid, mis mõjutavad tõhusat elluviimist, ja integreerida need üldistesse kavandamisparameetritesse. Komisjoni algatus ühise ruumi vahendi kohta on paindlik mehhanism, et kiiremini reageerida Venemaa abitaotlustele.
  (Vt punkte 8.41–8.43.) |
| --- | --- |

c)

Kui kavandamisetappi kaasatakse sidusrühmad, on võimalik paremini hinnata tähtajaga seotud nõudeid, mis mõjutavad tõhusat elluviimist, ja integreerida need üldistesse kavandamisparameetritesse. Komisjoni algatus ühise ruumi vahendi kohta on paindlik mehhanism, et kiiremini reageerida Venemaa abitaotlustele.

---

(1)  Euroopa arengufondide poolt rahastatava abi kohta esitatakse eraldi aruanne, kuna seda ei rahastata üldeelarvest.

(2)  Phare oli Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemiseelse strateegia peamine rahastamisvahend. Programm CARDS on ühenduse ülesehituse, arengu ja stabiliseerimise abiprogramm Balkani piirkonnas.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1), artikli 15 punkti 2 alapunkt e ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41), artikli 25 punkti 1 alapunkt b.

(4)  Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support, jaanuar 2007.

(5)  ELT C 119, 19.5.2006.

(6)  Eelarvekontrollikomisjoni töödokument nr PE 374.332.

(7)  Nõukogu järelduste eelnõu nr 196/06 Rev 1, 6. juuli 2006.

(8)  Talituste vaheline kvaliteedi tagamise tugirühm loodi peamiste strateegiliste ja programmitöödokumentide, nagu näiteks riigi strateegiadokumentide ja suunavate kavade kvaliteedi parandamiseks. Ka EuropeAid lõi oma tugirühma, et parandada projektide ettevalmistuse ja kujundamise etappide kvaliteeti, peamiselt asjaomaste dokumentide vastastikuste eksperdihinnangute kaudu.

(9)  2003. aasta mais toimunud St. Peterburgi tippkohtumisel leppisid EL ja Venemaa kokku oma koostöö tugevdamises partnerluse ja koostöölepingu raames pika tähtaja jooksul nelja „ühise ruumi” loomise abil. Ühised ruumid on järgmised: ühine majandusruum, mis hõlmab majandusküsimusi ja keskkonda, ühine vabadus-, julgeoleku- ja õigusruum, ühine välisjulgeoleku ruum ja ühine teadus- ja haridusruum, mis hõlmab ka kultuuri.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/2006 (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).

LISA 8.1

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnang

Märkus: Osaliselt mõjusaks märgitud kontrollide puhul tuleb tabelit kasutada koos
  lisaga 8.2
  , kus on näidatud, millistes valdkondades on tehtud edusamme.

| Süsteem | Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused) | Peamised sisekontrollivahendid riiklikes ametiasutustes | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- |
| Lepingute ja maksete eelkontrollid | Rakendus-organisatsioonide järelevalve | Välisauditid / projektitaotluste sulgemisauditid | Siseaudit |
| Koostöötalitus EuropeAid | | | | | E/K | |
| Laienemine | | E/K | | | | |
| Humanitaarabi peadirektoraat | | E/K | | | E/K | |

Süsteem

Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused)

Peamised sisekontrollivahendid riiklikes ametiasutustes

Üldhinnang

Lepingute ja maksete eelkontrollid

Rakendus-organisatsioonide järelevalve

Välisauditid / projektitaotluste sulgemisauditid

Siseaudit

Koostöötalitus EuropeAid

E/K

Laienemine

E/K

Humanitaarabi peadirektoraat

E/K

E/K

Legend:

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

Tehingute testimise tulemused

| Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta | 11 % |
| --- | --- |
| Veamäär | 2–5 % |

Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta

11 %

Veamäär

2–5 %

LISA 8.2

Kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Välissuhted ja arendustöö |
| Puudused rakendusorganisatsioonide osas |
| Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda olulisel määral vigu projektide rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollitud maksete valimis.
  (2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.9 ja 8.10.) | Abisaajate algatatavate finantsauditite juhendid on üle vaadatud. | Osaliselt oli uute juhendite ja volituste mõju näha juba 2007. aastal. Kuna aga need muutusid kohustuslikuks alles 2007. aasta oktoobrist, tulevad nende eelised tervikuna ilmsiks alles tulevikus. | Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekuid seoses auditiaruannete kvaliteedi paranemisega. Kuid tähelepanu tuleks pöörata järgmisele:







  — | Abisaajate koostatud finantsauditite uued juhendid kehtivad kõikide uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud alates 2006. aasta veebruarist. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Välissuhted ja arendustöö

Puudused rakendusorganisatsioonide osas

Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda olulisel määral vigu projektide rakendusorganisatsioonide tasandil kontrollitud maksete valimis.

(2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.9 ja 8.10.)

Abisaajate algatatavate finantsauditite juhendid on üle vaadatud.

Osaliselt oli uute juhendite ja volituste mõju näha juba 2007. aastal. Kuna aga need muutusid kohustuslikuks alles 2007. aasta oktoobrist, tulevad nende eelised tervikuna ilmsiks alles tulevikus.

Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekuid seoses auditiaruannete kvaliteedi paranemisega. Kuid tähelepanu tuleks pöörata järgmisele:

—

Abisaajate koostatud finantsauditite uued juhendid kehtivad kõikide uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud alates 2006. aasta veebruarist.

| — | Komisjoni koostatud finantsauditite uued juhendid on kättesaadavad alates 2007. aasta juulist ja need on kohustuslikud alates 2007. aasta oktoobrist. Vaatamata sellele väidab komisjon, et juhendite eelmine versioon, mida kasutati kuni 2007. aastani, oli juba piisavalt kvaliteetne, et võimaldada eelarvevahendite käsutajatel võtta vastu asjakohaseid otsuseid. |
| --- | --- |

—

Komisjoni koostatud finantsauditite uued juhendid on kättesaadavad alates 2007. aasta juulist ja need on kohustuslikud alates 2007. aasta oktoobrist. Vaatamata sellele väidab komisjon, et juhendite eelmine versioon, mida kasutati kuni 2007. aastani, oli juba piisavalt kvaliteetne, et võimaldada eelarvevahendite käsutajatel võtta vastu asjakohaseid otsuseid.

Teave audititest ja nende tulemustest

Nii välisabi korraldamise aruanded kui ka elektrooniline haldusteabe süsteem CRIS ei sisalda täielikku ja süstemaatilist teavet projektide audititest ega nende tulemustest.

(2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 8.22 ja 8.23.)

Muudeti aruandlusvormi, mida delegatsioonid kasutavad 2007. aasta auditikava täitmisest teavitamiseks. Mõned täiendused tehti ka CRIS-auditisüsteemi.

Parandusi on tehtud. Siiski ei võetud CRIS-auditisüsteemi 2007. aastal täielikult kasutusse ja projektide rakendusorganisatsioonide hallatavaid auditeid ei kajastata ikka veel aruannetes.

2007. aasta auditikava kõik auditid ja jooksva aasta auditid on sisestatud arvutirakendusse CRIS-Audit.

Laienemine

Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem (EDIS)

Puudusi täheldati siseriiklike järelvalvesüsteemide tasandil Rumeenias ja Bulgaarias, mida kinnitas ka viivitus Pharega seotud laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi heakskiitmisel Bulgaarias.

(2006. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 9.19.)

Komisjon teostas hoolikalt riiklikes juhtimissüsteemides tehtavate edusammude järelevalvet.

Bulgaariaga seoses on selles osas meetmeid võetud, kuid nendele vaatamata ilmnes auditi käigus, et riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tasandil on veel arenguruumi.

Komisjon jätkab tihedas koostöös Bulgaaria ametiasutustega juhtimissüsteemide hoolikat jälgimist. Kavandatavaid meetmeid jälgitakse ja auditeeritakse hoolikalt, et kontrollida, kas nende tulemuseks on olukorra soovitud paranemine.

Humanitaarabi

Välisauditid

Enamik auditeid viiakse läbi partnerite peakorterites. Kuna projektikulude tõelisust saab tõhusamalt kontrollida kohapeal, tuleb panna suuremat rõhku kohapealsetele kontrollidele.

(2006. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 8.18.)

2006. aasta augustis sõlmiti uus raamleping.

Vaatamata uuele raamlepingule viidi 2007. aastal valdav osa auditeid ikkagi läbi partnerite peakorterites.

Komisjon on kahekordistanud kohapealsete auditite arvu võrreldes 2006. aastal korraldatud audititega. Kohapealsete auditite arvu täiendavat suurendamist ei peeta tulusaks.

9. PEATÜKK

Haridus ja kodakondsus

SISUKORD

| 9.1–9.4 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

9.1–9.4

| 9.1–9.4 | Hariduse ja kodakondsuse valdkonna eritunnused |
| --- | --- |

9.1–9.4

| 9.5–9.26 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

9.5–9.26

| 9.5–9.6 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

9.5–9.6

| 9.7–9.11 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

9.7–9.11

| 9.12–9.24 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

9.12–9.24

| 9.13–9.18 | Elukestva õppe programm |
| --- | --- |

9.13–9.18

| 9.19–9.21 | Euroopa Pagulaste Fond II ja Välispiirifond |
| --- | --- |

9.19–9.21

| 9.22–9.23 | Teabeedastuse valdkonna kulude eelhindamised |
| --- | --- |

9.22–9.23

| 9.24 | Järeldused järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta |
| --- | --- |

9.24

| 9.25–9.26 | Üldine järeldus ja soovitused |
| --- | --- |

9.25–9.26

| 9.27 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

9.27

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| Hariduse ja kodakondsuse valdkonna eritunnused |
| 9.1. | Selles peatükis käsitletakse kontrollikoja leide hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkonna kohta, mis hõlmab järgmiseid tegevusvaldkondi: 15 – haridus ja kultuur, 16 – teabeedastus ja 18 – vabadus, turvalisus ja õigus. 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 1 888 miljonit eurot (2006. aastal 1 649 miljonit eurot) ja maksete kogusumma 1 453 miljonit eurot (2006. aastal 1 569 miljonit eurot). Maksete jagunemine tegevusvaldkondade kaupa on ära toodud
  joonisel 9.1
  . 2007. aasta eelarve täitmist iseloomustas uute mitmeaastaste programmide kasutuselevõtt perioodi 2007–2013 finantsraamistiku kontekstis (1). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

Hariduse ja kodakondsuse valdkonna eritunnused

9.1.

Selles peatükis käsitletakse kontrollikoja leide hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkonna kohta, mis hõlmab järgmiseid tegevusvaldkondi: 15 – haridus ja kultuur, 16 – teabeedastus ja 18 – vabadus, turvalisus ja õigus. 2007. aastal oli kulukohustuste kogusumma 1 888 miljonit eurot (2006. aastal 1 649 miljonit eurot) ja maksete kogusumma 1 453 miljonit eurot (2006. aastal 1 569 miljonit eurot). Maksete jagunemine tegevusvaldkondade kaupa on ära toodud
  joonisel 9.1
  . 2007. aasta eelarve täitmist iseloomustas uute mitmeaastaste programmide kasutuselevõtt perioodi 2007–2013 finantsraamistiku kontekstis (1).

| 9.1. | Tegevusvaldkondades 15 ja 18 võeti enamik õigusakte vastu 2007. aasta lõpus, mis tõi kaasa eelarve täitmisega ja uute rahastamisvahenditega seonduvad konkreetsed piirangud. |
| --- | --- |

9.1.

Tegevusvaldkondades 15 ja 18 võeti enamik õigusakte vastu 2007. aasta lõpus, mis tõi kaasa eelarve täitmisega ja uute rahastamisvahenditega seonduvad konkreetsed piirangud.

Image

| 9.2. | Komisjon juhib enamikku kuludest kaudselt ja tsentraliseeritult või siis (jagatud halduse abil) koostöös liikmesriikidega, ning tegevused viiakse läbi mitmeaastaste programmidena, mille eest vastutavad riigiasutused või vastavad juhtimisstruktuurid liikmesriikides (3). Vastutavad asutused liikmesriikides eraldavad toetusi projektidele või meetmetele, mida viivad ellu era- ja riikliku sektori abisaajad. Toetusi makstakse tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud. |
| --- | --- |

9.2.

Komisjon juhib enamikku kuludest kaudselt ja tsentraliseeritult või siis (jagatud halduse abil) koostöös liikmesriikidega, ning tegevused viiakse läbi mitmeaastaste programmidena, mille eest vastutavad riigiasutused või vastavad juhtimisstruktuurid liikmesriikides (3). Vastutavad asutused liikmesriikides eraldavad toetusi projektidele või meetmetele, mida viivad ellu era- ja riikliku sektori abisaajad. Toetusi makstakse tavaliselt osamaksetena: ettemakse makstakse lepingu või toetuslepingu allkirjastamisel, vahe- ja lõppmaksetega hüvitatakse abisaajate poolt perioodilistes kuluaruannetes esitatud abikõlblikud kulud.

| 9.2. | Tegevusvaldkonnas 15 (haridus ja kultuur) täidab komisjon eelarvet kaudse tsentraliseeritud halduse teel, mida teostavad riigiasutused (68 %) ja rakendusamet (22 %). Ülejäänut täidavad otseselt komisjon (7 %) ja reguleerivad ametid (3 %). |
| --- | --- |

9.2.

Tegevusvaldkonnas 15 (haridus ja kultuur) täidab komisjon eelarvet kaudse tsentraliseeritud halduse teel, mida teostavad riigiasutused (68 %) ja rakendusamet (22 %). Ülejäänut täidavad otseselt komisjon (7 %) ja reguleerivad ametid (3 %).

| 9.3. | Lisaks uue finantsraamistiku põhjal elluviidavatele programmidele toimus ka liikmesriikide vastutust suurendav muutus sisekontrolli struktuuris (4). Riiklik ametivõim peab seega esitama kinnitava avalduse kuludega seonduvast finantsjuhtimisest asjaomases liikmesriigis. Komisjoni, riigiasutuse ja riiklike ametivõimude vahelised suhted on nüüd igas liikmesriigis selgemad kui eelnevatel aastatel. |
| --- | --- |

9.3.

Lisaks uue finantsraamistiku põhjal elluviidavatele programmidele toimus ka liikmesriikide vastutust suurendav muutus sisekontrolli struktuuris (4). Riiklik ametivõim peab seega esitama kinnitava avalduse kuludega seonduvast finantsjuhtimisest asjaomases liikmesriigis. Komisjoni, riigiasutuse ja riiklike ametivõimude vahelised suhted on nüüd igas liikmesriigis selgemad kui eelnevatel aastatel.

| 9.3. | Haridusvaldkonna uue mitmeaastase programmi elluviimisega kaasnes kooskõlas komisjoni vastuvõetud sisekontrolli raamistiku teekaardiga ühekordse audiitorkontrolli meetodi kasutuselevõtt. See on tähendanud ühise kontrolliraamistiku ja uuendatud järelevalvestrateegia väljatöötamist komisjoni poolt. |
| --- | --- |

9.3.

Haridusvaldkonna uue mitmeaastase programmi elluviimisega kaasnes kooskõlas komisjoni vastuvõetud sisekontrolli raamistiku teekaardiga ühekordse audiitorkontrolli meetodi kasutuselevõtt. See on tähendanud ühise kontrolliraamistiku ja uuendatud järelevalvestrateegia väljatöötamist komisjoni poolt.

Õigus- ja lepinguraamistikuga määratletakse kontrollide liigid, sisekontrolli miinimumstandardid, ühised menetlusnõuded ning riigiasutuste teostatavate kontrollide klassifikatsioon ja minimaalne arv. Lisaks on hariduse ja kultuuri peadirektoraat tõhustanud ka lihtsustamist, eelkõige abikõlblike kulude arvutamise osas (ühekordsete summeeritud väljamaksete ulatuslik kasutamine).

| 9.4. | ELi toetuseid hariduse ja kodakondsuse vallas iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Näiteks võib tuua toetused meetmetele, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Projekte teostavad nii koolitusorganisatsioonid kui ka eraettevõtted ja riiklikud haldusasutused. Lõplikud abisaajad on üksikisikud, peamiselt ELi kodanikud. |
| --- | --- |

9.4.

ELi toetuseid hariduse ja kodakondsuse vallas iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Näiteks võib tuua toetused meetmetele, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Projekte teostavad nii koolitusorganisatsioonid kui ka eraettevõtted ja riiklikud haldusasutused. Lõplikud abisaajad on üksikisikud, peamiselt ELi kodanikud.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 9.5. | Erihinnang põhineb: |
| --- | --- |

9.5.

Erihinnang põhineb:

| 9.5. | |
| --- | --- |

9.5.

| a) | 150 (5) tehtud makse representatiivse statistilise valimi substantiivsel testimisel; |
| --- | --- |

a)

150 (5) tehtud makse representatiivse statistilise valimi substantiivsel testimisel;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel järgmistes valdkondades: teabeedastus ning elukestva õppe programmiga (6) seonduvates ELi otsustes kehtestatud kontrollisüsteemid, mis on seotud hariduse ja kultuuri tegevusvaldkonna kuludega, ja Välispiirifond ja Euroopa Pagulaste Fond II, (7) mis on seotud vabaduse, turvalisuse ja õiguse tegevusvaldkonna kuludega. Hindamisel keskenduti järelevalve- ja kontrollisüsteemide järgmistele elementidele: |
| --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel järgmistes valdkondades: teabeedastus ning elukestva õppe programmiga (6) seonduvates ELi otsustes kehtestatud kontrollisüsteemid, mis on seotud hariduse ja kultuuri tegevusvaldkonna kuludega, ja Välispiirifond ja Euroopa Pagulaste Fond II, (7) mis on seotud vabaduse, turvalisuse ja õiguse tegevusvaldkonna kuludega. Hindamisel keskenduti järelevalve- ja kontrollisüsteemide järgmistele elementidele:

| b) | |
| --- | --- |

b)

| | i) | komisjoni järelevalvekontrollid liikmesriikide ametivõimude poolt läbiviidavate haldusstruktuuride eelneva kinnitamise osas; |
| --- | --- | --- |

i)

komisjoni järelevalvekontrollid liikmesriikide ametivõimude poolt läbiviidavate haldusstruktuuride eelneva kinnitamise osas;

| | ii) | hariduse ja kultuurivaldkonna eel- ja järelkontrollisüsteemid ja teabeedastuse kulude eelkontrollisüsteem; |
| --- | --- | --- |

ii)

hariduse ja kultuurivaldkonna eel- ja järelkontrollisüsteemid ja teabeedastuse kulude eelkontrollisüsteem;

| | ii) | Elukestva õppe programmi 2007–2013 järelkontrollisüsteeme ei olnud võimalik hinnata, sest 2007. aastal lõppmakseid ei tehtud. |
| --- | --- | --- |

ii)

Elukestva õppe programmi 2007–2013 järelkontrollisüsteeme ei olnud võimalik hinnata, sest 2007. aastal lõppmakseid ei tehtud.

| c) | eelmistes kinnitavates avaldustes esitatud kontrollikoja tähelepanekute järelaudit. |
| --- | --- |

c)

eelmistes kinnitavates avaldustes esitatud kontrollikoja tähelepanekute järelaudit.

| 9.6. | Kooskõlas 2007. eelarveaasta ühenduse vahendite eeldatava kasutusviisiga hõlmas kontrollikoja substantiivseks testimiseks võetud maksete valim 95 ettemakset, (8) millest 43 kohta olid sätestatud selged tingimused, enamasti oli tegemist lepingu allakirjutamisega. Ülejäänud 52 ettemakse puhul kehtisid lisatingimused (9). Näitena lisatingimustest võib tuua komisjoni hinnangu liikmesriikide eelkinnitusele, mis sisaldab elukestva õppe programmi haldamise eest vastutavatele riigiasutustele mõeldud haldussüsteemi kirjeldust. |
| --- | --- |

9.6.

Kooskõlas 2007. eelarveaasta ühenduse vahendite eeldatava kasutusviisiga hõlmas kontrollikoja substantiivseks testimiseks võetud maksete valim 95 ettemakset, (8) millest 43 kohta olid sätestatud selged tingimused, enamasti oli tegemist lepingu allakirjutamisega. Ülejäänud 52 ettemakse puhul kehtisid lisatingimused (9). Näitena lisatingimustest võib tuua komisjoni hinnangu liikmesriikide eelkinnitusele, mis sisaldab elukestva õppe programmi haldamise eest vastutavatele riigiasutustele mõeldud haldussüsteemi kirjeldust.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 9.7. | Hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonnas on raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas oluliseks teguriks see, et kulud on deklareeritud korrektselt. Kui abisaajad näitavad oma kulusid suuremana, võib tegemist olla järgmistes valdkondades tehtud vigade tulemusega: |
| --- | --- |

9.7.

Hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonnas on raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas oluliseks teguriks see, et kulud on deklareeritud korrektselt. Kui abisaajad näitavad oma kulusid suuremana, võib tegemist olla järgmistes valdkondades tehtud vigade tulemusega:

| a) | abikõlblikkus: kulud, mis ei vasta eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

abikõlblikkus: kulud, mis ei vasta eeskirjadele;

| b) | tõendamine: kulude hüvitamine, mille puhul ei ole piisavalt tõendusmaterjali; ja |
| --- | --- |

b)

tõendamine: kulude hüvitamine, mille puhul ei ole piisavalt tõendusmaterjali; ja

| c) | täpsus: ebakorrektselt arvutatud kulud. |
| --- | --- |

c)

täpsus: ebakorrektselt arvutatud kulud.

| 9.8. | Kontrollikoda leidis, et 21 % testitud maksetest esineb olulisi vigu. Neist 7 % olid kvantifitseeritavad vead ja 14 % mittekvantifitseeritavad vead. Mõned maksed sisaldasid mitmeid vigu.
  Tabelis 9.1
  on näidatud vigade arv makseliikide kaupa ja
  tabelis 9.2
  tegevusvaldkondade kaupa. |
| --- | --- |

9.8.

Kontrollikoda leidis, et 21 % testitud maksetest esineb olulisi vigu. Neist 7 % olid kvantifitseeritavad vead ja 14 % mittekvantifitseeritavad vead. Mõned maksed sisaldasid mitmeid vigu.
  Tabelis 9.1
  on näidatud vigade arv makseliikide kaupa ja
  tabelis 9.2
  tegevusvaldkondade kaupa.

| 9.8. | Teabevahetuse peadirektoraadi maksetes avastatud vigadest kaks oli seotud juhtumitega, millest peadirektoraadi juhtkond teadis küll juba eelnevalt, kuid tal ei olnud muud võimalust kui maksed heaks kiita, et jätkata juba alustatud meetmeid. Neist juhtumitest ühe puhul oli tegu „erandiga”, mis kujutas endast eelkinnitust sisestandardi 18 raames. |
| --- | --- |

9.8.

Teabevahetuse peadirektoraadi maksetes avastatud vigadest kaks oli seotud juhtumitega, millest peadirektoraadi juhtkond teadis küll juba eelnevalt, kuid tal ei olnud muud võimalust kui maksed heaks kiita, et jätkata juba alustatud meetmeid. Neist juhtumitest ühe puhul oli tegu „erandiga”, mis kujutas endast eelkinnitust sisestandardi 18 raames.

Tabel 9.1 – Mitu ettemakset ning vahe-/lõppmakset olid vigadest mõjutatud ja kui mitmes ei esinenud vigu?

| Makse liik
  Maksete korrektsus | Ettemaksed | Vahe-/lõppmaksed | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Tõsistest vigadest mõjutatud maksed | 9 | 16 (10) | 25 |
| Piiratud ulatusega vigadest mõjutatud maksed | 2 | 4 | 6 |
| Oluliste vigadeta maksed | 84 | 35 | 119 |
| Kokku | 95 | 55 | 150 |

Makse liik

Maksete korrektsus

Ettemaksed

Vahe-/lõppmaksed

Kokku

Tõsistest vigadest mõjutatud maksed

9

16 (10)

25

Piiratud ulatusega vigadest mõjutatud maksed

2

4

6

Oluliste vigadeta maksed

84

35

119

Kokku

95

55

150

Tabel 9.2 – Kui palju vigadest mõjutatud või vigadeta makseid oli igas tegevusvaldkonnas?

| Tegevusvaldkond
  Maksete korrektsus | Haridus ja kultuur | Vabadus, turvalisus ja õigus | Teabeedastus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tõsistest vigadest mõjutatud maksed | 13 | 7 | 5 | 25 |
| Piiratud ulatusega vigadest mõjutatud maksed | 4 | 0 | 2 | 6 |
| Oluliste vigadeta maksed | 87 | 17 | 15 | 119 |
| Kokku | 104 | 24 | 22 | 150 |

Tegevusvaldkond

Maksete korrektsus

Haridus ja kultuur

Vabadus, turvalisus ja õigus

Teabeedastus

Kokku

Tõsistest vigadest mõjutatud maksed

13

7

5

25

Piiratud ulatusega vigadest mõjutatud maksed

4

0

2

6

Oluliste vigadeta maksed

87

17

15

119

Kokku

104

24

22

150

| 9.9. | Avastatud vead: |
| --- | --- |

9.9.

Avastatud vead:

| a) | projektile eraldati põhjendamatult kaudseid kulusid (abikõlblikkus); |
| --- | --- |

a)

projektile eraldati põhjendamatult kaudseid kulusid (abikõlblikkus);

| b) | abikõlbmatud kulud (abikõlblikkus); |
| --- | --- |

b)

abikõlbmatud kulud (abikõlblikkus);

| c) | kulude hüvitamise taotlemisel esitatud ebapiisav tõendusmaterjal (tõendamine); |
| --- | --- |

c)

kulude hüvitamise taotlemisel esitatud ebapiisav tõendusmaterjal (tõendamine);

| d) | kahe peadirektoraadi puhul (vabaduse, turvalisuse ja õiguse peadirektoraat ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat) kulukohustuse võtmine enne vastavate rahastamisotsuse tegemist (nende peadirektoraatide aasta tööplaan) viie ühenduse ameti jaoks. |
| --- | --- |

d)

kahe peadirektoraadi puhul (vabaduse, turvalisuse ja õiguse peadirektoraat ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat) kulukohustuse võtmine enne vastavate rahastamisotsuse tegemist (nende peadirektoraatide aasta tööplaan) viie ühenduse ameti jaoks.

| 9.10. | Vead tekivad keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, mis sisaldab palju (mitte alati selgeid) abikõlblikkuskriteeriumeid. Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et abisaajad ei suuda sageli personalikulusid põhjendada. Nagu ülaltoodud tabelitest näha, on vahe- ja lõppmaksed vigadest rohkem mõjutatud kui ettemaksed (peaaegu igas neljandas testitud vahe- või lõppmakses esines olulisi vigu). See selgitab ka, miks leiti suhteliselt rohkem vigu teabeedastuse tegevusvaldkonna heakskiidetud maksetes: suurem osa selle valdkonna valimi maksetest olid vahe- või lõppmaksed. |
| --- | --- |

9.10.

Vead tekivad keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, mis sisaldab palju (mitte alati selgeid) abikõlblikkuskriteeriumeid. Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et abisaajad ei suuda sageli personalikulusid põhjendada. Nagu ülaltoodud tabelitest näha, on vahe- ja lõppmaksed vigadest rohkem mõjutatud kui ettemaksed (peaaegu igas neljandas testitud vahe- või lõppmakses esines olulisi vigu). See selgitab ka, miks leiti suhteliselt rohkem vigu teabeedastuse tegevusvaldkonna heakskiidetud maksetes: suurem osa selle valdkonna valimi maksetest olid vahe- või lõppmaksed.

| 9.10. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraati puudutavad vead on seotud endise õigusraamistiku alusel tehtud meetmete lõppmaksetega (11). |
| --- | --- |

9.10.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraati puudutavad vead on seotud endise õigusraamistiku alusel tehtud meetmete lõppmaksetega (11).

Uute programmide (aastateks 2007–2013) kavandamisel on arvesse võetud kontrollikoja eelmiste aastate soovitusi lihtsustada reegleid ja kasutada ulatuslikult ühekordseid summeeritud väljamakseid. See peaks vähendama vigade esinemist tulevikus.

| 9.11. | Oma audititööle tuginedes järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonna maksetes esines olulisel määral vigu seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Kontrollikoja hinnangul on vigade määr 2–5 % (vt
  lisa 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.11.

Oma audititööle tuginedes järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonna maksetes esines olulisel määral vigu seaduslikkuse ja korrektsuse osas. Kontrollikoja hinnangul on vigade määr 2–5 % (vt
  lisa 9.1
  ).

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| 9.12. | Komisjon on delegeerinud olulise osa oma toetustest rahastatavate programmide haldusest liikmesriikide haldusstruktuuridele. Paljud seaduslikkust ja korrektsust mõjutavad vead avastatakse (ja parandatakse) kohapealsete kontrollidega. Kõikide projektide iga-aastaste kontrollide läbiviimine oleks aga liiga kulukas. 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi hariduse ja kultuuri valdkonna kulutuste järelevalve- ja kontrollisüsteem põhines enamasti kohapealsetel järelkontrollidel. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud selle süsteemi raames 2007. aastal läbiviidud järelkontrollides ei ilmnenud olulisi puudusi. Finantsraamistiku perioodil 2007–2013 püüab komisjon muuta oma järelevalve- ja kontrollisüsteemi usaldusväärsemaks liikmesriikide järelevalve ja läbiviidud kontrollide abil, eriti hariduse ja kultuuri kulutuste osas. Selles protsessis on olulisteks teguriteks riiklike ametivõimude esitatavad eelkinnitused ja iga-aastased järelkinnitused liikmesriikide hallatavate ühenduse kulutuste kohta. |
| --- | --- |

9.12.

Komisjon on delegeerinud olulise osa oma toetustest rahastatavate programmide haldusest liikmesriikide haldusstruktuuridele. Paljud seaduslikkust ja korrektsust mõjutavad vead avastatakse (ja parandatakse) kohapealsete kontrollidega. Kõikide projektide iga-aastaste kontrollide läbiviimine oleks aga liiga kulukas. 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi hariduse ja kultuuri valdkonna kulutuste järelevalve- ja kontrollisüsteem põhines enamasti kohapealsetel järelkontrollidel. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud selle süsteemi raames 2007. aastal läbiviidud järelkontrollides ei ilmnenud olulisi puudusi. Finantsraamistiku perioodil 2007–2013 püüab komisjon muuta oma järelevalve- ja kontrollisüsteemi usaldusväärsemaks liikmesriikide järelevalve ja läbiviidud kontrollide abil, eriti hariduse ja kultuuri kulutuste osas. Selles protsessis on olulisteks teguriteks riiklike ametivõimude esitatavad eelkinnitused ja iga-aastased järelkinnitused liikmesriikide hallatavate ühenduse kulutuste kohta.

| 9.12. | Olemasolev hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalvestrateegia põhineb mitmel kontrollil, sealhulgas kohapealsetel kontrollidel. |
| --- | --- |

9.12.

Olemasolev hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalvestrateegia põhineb mitmel kontrollil, sealhulgas kohapealsetel kontrollidel.

Lisaks on hariduse ja kultuuri peadirektoraat viinud viimastel aastatel läbi kõigi riigiasutuste süsteemiauditeid ja mitmeid kontrollkülastusi. Nimetatud kohapealsed kontrollid on võimaldanud komisjonil saada selge pildi riigiasutuste toimimisest 2007. aastal, kui alustati elukestva õppe programmi rakendamist.

Elukestva õppe programm

| 9.13. | Praegune elukestva õppe programmi kontrollisüsteem põhineb muu hulgas (12) ka liikmesriikide ametivõimude esitatavatel eelkinnitustel ja iga-aastastel järelkinnitustel riigiasutuste halduse kvaliteedi kohta ja sellega seonduvatel komisjonipoolsetel kontrollkülastustel liikmesriikidesse. Süsteem võimaldab komisjonil eelkinnitused kas heaks kiita, heaks kiita teatud tingimustel (st komisjon esitab märkused) või tagasi lükata. Tingimustega heakskiidu puhul võib komisjon otsustada võtta ennetusmeetmed enne riigiasutustega lepingulistesse suhetesse astumist. |
| --- | --- |

9.13.

Praegune elukestva õppe programmi kontrollisüsteem põhineb muu hulgas (12) ka liikmesriikide ametivõimude esitatavatel eelkinnitustel ja iga-aastastel järelkinnitustel riigiasutuste halduse kvaliteedi kohta ja sellega seonduvatel komisjonipoolsetel kontrollkülastustel liikmesriikidesse. Süsteem võimaldab komisjonil eelkinnitused kas heaks kiita, heaks kiita teatud tingimustel (st komisjon esitab märkused) või tagasi lükata. Tingimustega heakskiidu puhul võib komisjon otsustada võtta ennetusmeetmed enne riigiasutustega lepingulistesse suhetesse astumist.

| 9.13. | Komisjon on arvesse võtnud kontrollikoja eelmiste aastate soovitusi ja iseenda kogemust, mis on saadud süsteemiaudititest ning kontrollkülastustest uue järelevalve- ja kontrollisüsteemi kujundamisel ning riigiasutuste poolt esitatud juhtimisstruktuuride hindamisel. |
| --- | --- |

9.13.

Komisjon on arvesse võtnud kontrollikoja eelmiste aastate soovitusi ja iseenda kogemust, mis on saadud süsteemiaudititest ning kontrollkülastustest uue järelevalve- ja kontrollisüsteemi kujundamisel ning riigiasutuste poolt esitatud juhtimisstruktuuride hindamisel.

| 9.14. | 2007. aastal hindas komisjon liikmesriikide esitatavaid eelkinnitusi. Hindamine tuli enne riigiasutustega lepingulistesse suhetesse astumist lõpule viia. |
| --- | --- |

9.14.

2007. aastal hindas komisjon liikmesriikide esitatavaid eelkinnitusi. Hindamine tuli enne riigiasutustega lepingulistesse suhetesse astumist lõpule viia.

| 9.15. | Kontrollikoda auditeeris eelkinnituste hindamisprotsessi. Leiti, et eelkinnituste hindamine sellisel kujul, nagu see 2007. aastal kavandati ja läbi viidi, annab vähe kindlust asjaomaste kulutuste haldamise kvaliteedi kohta (vt punkt 9.16). Siiski peab kontrollikoda süsteemi ülesehitust – kui seda õigesti kohaldatakse – piisavaks aluseks kindluse saamise jaoks tulevikus. |
| --- | --- |

9.15.

Kontrollikoda auditeeris eelkinnituste hindamisprotsessi. Leiti, et eelkinnituste hindamine sellisel kujul, nagu see 2007. aastal kavandati ja läbi viidi, annab vähe kindlust asjaomaste kulutuste haldamise kvaliteedi kohta (vt punkt 9.16). Siiski peab kontrollikoda süsteemi ülesehitust – kui seda õigesti kohaldatakse – piisavaks aluseks kindluse saamise jaoks tulevikus.

| 9.15. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalvesüsteemi koostisosad on: a) 2007. aastal alanud kontrollkülastused, b) 2008. aasta aprilliks esitatud iga-aastase kinnituse, sealhulgas tegevus- ja finantsaruannete kontroll, c) riiklike kontrollide meetodite kohapealne kontroll ja d) finantsauditid. |
| --- | --- |

9.15.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelevalvesüsteemi koostisosad on: a) 2007. aastal alanud kontrollkülastused, b) 2008. aasta aprilliks esitatud iga-aastase kinnituse, sealhulgas tegevus- ja finantsaruannete kontroll, c) riiklike kontrollide meetodite kohapealne kontroll ja d) finantsauditid.

Elukestva õppe programmi (2007–2013) õiguslikus aluses ette nähtud süsteem kujutab endast 2000.–2006. aasta süsteemi edasiarendust, mille puhul on arvesse võetud kontrollikoja soovitusi. Ka komisjoni varasemate aastate kontrollid koos 2007. aastal teostatutega viisid hariduse ja kultuuri peadirektoraadi järelduseni, et kontrollisüsteemid pakuvad piisavat kindlust, ehkki riigiasutuste kontrollide tasemel on vaja kontrollisüsteemi kohaldamisel märkimisväärseid parandusi.

| 9.16. | Kontrollikoda tuvastas eelkinnitamise protsessis järgmised puudused: |
| --- | --- |

9.16.

Kontrollikoda tuvastas eelkinnitamise protsessis järgmised puudused:

| 9.16. | |
| --- | --- |

9.16.

| a) | riiklikud ametivõimud kasutasid erinevaid lähenemisviise eelkinnituse saamiseks ning erinevusi tuvastati ka ametivõimude läbiviidud menetluste avalikustamise astmes. Selle tulemusena on ka komisjoni usalduse määr seoses kinnitustega erinev; |
| --- | --- |

a)

riiklikud ametivõimud kasutasid erinevaid lähenemisviise eelkinnituse saamiseks ning erinevusi tuvastati ka ametivõimude läbiviidud menetluste avalikustamise astmes. Selle tulemusena on ka komisjoni usalduse määr seoses kinnitustega erinev;

| a) | Õigusraamistik ei takista komisjonil liikmesriikide poolt kehtestatud erinevate kontrollisüsteemide heakskiitmist, tingimusel et täidetakse teatavad eesmärgid. Sellest tulenevalt ei ole komisjon kehtestanud kõigile sobivat ühesugust mudelit. Avaldustega seotud esialgse kogemuse põhjal on komisjon aga 2008. aasta veebruaris liikmesriikidele antud suunistes veelgi täpsustanud riigiasutuste poolt läbiviidavate kontrollide eesmärke. |
| --- | --- |

a)

Õigusraamistik ei takista komisjonil liikmesriikide poolt kehtestatud erinevate kontrollisüsteemide heakskiitmist, tingimusel et täidetakse teatavad eesmärgid. Sellest tulenevalt ei ole komisjon kehtestanud kõigile sobivat ühesugust mudelit. Avaldustega seotud esialgse kogemuse põhjal on komisjon aga 2008. aasta veebruaris liikmesriikidele antud suunistes veelgi täpsustanud riigiasutuste poolt läbiviidavate kontrollide eesmärke.

| b) | komisjoni hindamine piirdus süsteemide ja kontrollide dokumentaalse hindamisega. Seega ei kontrollinud komisjon, kas süsteemide ja kontrollide toimimine on mõjus; |
| --- | --- |

b)

komisjoni hindamine piirdus süsteemide ja kontrollide dokumentaalse hindamisega. Seega ei kontrollinud komisjon, kas süsteemide ja kontrollide toimimine on mõjus;

| b) | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat alustas kohapealseid kontrolle 2007. aasta oktoobris ning need jätkuvad 2008. ja järgnevatel aastatel. Kohapealsete kontrollide esimesed tulemused näitavad teostatud üldise dokumentaalse hindamise tõhusust. |
| --- | --- |

b)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat alustas kohapealseid kontrolle 2007. aasta oktoobris ning need jätkuvad 2008. ja järgnevatel aastatel. Kohapealsete kontrollide esimesed tulemused näitavad teostatud üldise dokumentaalse hindamise tõhusust.

| c) | komisjon kiitis heaks kõikide liikmesriikide kinnitused, kuid esitas mitmeid märkusi ning nõudis puuduste kõrvaldamist 2007. aasta lõpuks. Komisjon esitas 39 ameti kohta kokku 329 märkust, iga ameti kohta esitatud märkuste arv oli 3–13 vahel. Märkusi esitati näiteks peamiste sisekontrolli omaduste kohta, nagu ülesannete lahusus, siseauditi funktsiooni loomine ja finantssüsteemide toimimine. Komisjon ei lisanud märkustesse komisjoni ja asjaomaste ametite vahelise lepingulise suhtega seonduvat ettevaatusabinõud, mis on sätestatud vastavas komisjoni otsuses. Parandusmeetmeid ei kontrollitud põhjalikult, tähtaegadest ei peetud sageli kinni ning märkimisväärne arv märkusi (240) ei olnud 2007. aasta lõpuks tühistatud; |
| --- | --- |

c)

komisjon kiitis heaks kõikide liikmesriikide kinnitused, kuid esitas mitmeid märkusi ning nõudis puuduste kõrvaldamist 2007. aasta lõpuks. Komisjon esitas 39 ameti kohta kokku 329 märkust, iga ameti kohta esitatud märkuste arv oli 3–13 vahel. Märkusi esitati näiteks peamiste sisekontrolli omaduste kohta, nagu ülesannete lahusus, siseauditi funktsiooni loomine ja finantssüsteemide toimimine. Komisjon ei lisanud märkustesse komisjoni ja asjaomaste ametite vahelise lepingulise suhtega seonduvat ettevaatusabinõud, mis on sätestatud vastavas komisjoni otsuses. Parandusmeetmeid ei kontrollitud põhjalikult, tähtaegadest ei peetud sageli kinni ning märkimisväärne arv märkusi (240) ei olnud 2007. aasta lõpuks tühistatud;

| c) | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi klassifikatsiooni (13) kohaselt on siseaudit uus nõue ja selle kontrolli puudumist ei peeta uute programmide tegevuste alguses kriitiliseks. Finantssüsteemide ülesannete ja toimimise eristamise osas järelkontrollitakse märkusi ja nende kohta antakse õigeaegselt aru (vt allpool). Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on valinud proaktiivse lähenemisviisi ja kui on tuvastatud takistavaid probleeme, on neid enne riigiasutustepoolset heakskiitmist ja õiguslikult siduva kohustuse allakirjutamist selgitatud, arutatud ja lahendatud koos riigiasutustega, selle asemel et anda ametlik aruanne mitteheakskiitmise kohta.
  Mõnedel juhtudel on võetud preventiivseid meetmeid, millega välditakse esimese eelmakse tasumist enne riigiasutusega kokku lepitud parandusmeetme tegelikku rakendamist.
  Väga pingelise ajagraafiku tõttu (õigusliku aluse vastuvõtmine 2006. aasta detsembris ning sellest tuleneva õigus- ja lepinguraamistiku vastuvõtmine 2007. aastal) hinnati eelkinnituste enamikku 2007. aasta teises pooles. Seetõttu peab hariduse ja kultuuri peadirektoraat saavutuseks seda, et rohkem kui kolmandik märkusi suleti 2007. aasta lõpuks. Märkusi järelkontrollitakse iga-aastase kinnituse hindamisel. |
| --- | --- |

c)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi klassifikatsiooni (13) kohaselt on siseaudit uus nõue ja selle kontrolli puudumist ei peeta uute programmide tegevuste alguses kriitiliseks. Finantssüsteemide ülesannete ja toimimise eristamise osas järelkontrollitakse märkusi ja nende kohta antakse õigeaegselt aru (vt allpool). Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on valinud proaktiivse lähenemisviisi ja kui on tuvastatud takistavaid probleeme, on neid enne riigiasutustepoolset heakskiitmist ja õiguslikult siduva kohustuse allakirjutamist selgitatud, arutatud ja lahendatud koos riigiasutustega, selle asemel et anda ametlik aruanne mitteheakskiitmise kohta.

Mõnedel juhtudel on võetud preventiivseid meetmeid, millega välditakse esimese eelmakse tasumist enne riigiasutusega kokku lepitud parandusmeetme tegelikku rakendamist.

Väga pingelise ajagraafiku tõttu (õigusliku aluse vastuvõtmine 2006. aasta detsembris ning sellest tuleneva õigus- ja lepinguraamistiku vastuvõtmine 2007. aastal) hinnati eelkinnituste enamikku 2007. aasta teises pooles. Seetõttu peab hariduse ja kultuuri peadirektoraat saavutuseks seda, et rohkem kui kolmandik märkusi suleti 2007. aasta lõpuks. Märkusi järelkontrollitakse iga-aastase kinnituse hindamisel.

| d) | teatud hindamismenetluse käigus kasutatud komisjoni kriteeriumid ei olnud piisavalt hästi määratletud, mistõttu puudus kindlus selle kohta, mida mõeldakse hindamisprotsessi lõpetamisega ning millised ettevaatusabinõud tuleks tarvitusele võtta ja millal. |
| --- | --- |

d)

teatud hindamismenetluse käigus kasutatud komisjoni kriteeriumid ei olnud piisavalt hästi määratletud, mistõttu puudus kindlus selle kohta, mida mõeldakse hindamisprotsessi lõpetamisega ning millised ettevaatusabinõud tuleks tarvitusele võtta ja millal.

| d) | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on seisukohal, et juhtimissüsteemide kvaliteedi kontrollimine on jätkuv tegevus, ja on sellel eesmärgil kehtestanud asjakohase järelevalve. Riigiasutuse heakskiidule antakse formaalne kuju peadirektori allakirjutatud kirja näol.
  Kui komisjon tuvastab seoses programmi käivitamisega riske (kui mõned märkused on veel lahendamata), on tal kaalutlusõigus võtta ennetusmeetmeid, näiteks peatada riigiasutustele esimese eelmakse tasumine.
  Hariduse ja kultuuri peadirektoraat kavatseb tema poolt läbi viidud kontrollide ja riskipõhise lähenemise alusel vastu võtta lepingulise ja finantsjuhtimise vahendid ja menetlused, et viia kontrollikoja poolt tuvastatud riskid miinimumi. |
| --- | --- |

d)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on seisukohal, et juhtimissüsteemide kvaliteedi kontrollimine on jätkuv tegevus, ja on sellel eesmärgil kehtestanud asjakohase järelevalve. Riigiasutuse heakskiidule antakse formaalne kuju peadirektori allakirjutatud kirja näol.

Kui komisjon tuvastab seoses programmi käivitamisega riske (kui mõned märkused on veel lahendamata), on tal kaalutlusõigus võtta ennetusmeetmeid, näiteks peatada riigiasutustele esimese eelmakse tasumine.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat kavatseb tema poolt läbi viidud kontrollide ja riskipõhise lähenemise alusel vastu võtta lepingulise ja finantsjuhtimise vahendid ja menetlused, et viia kontrollikoja poolt tuvastatud riskid miinimumi.

| 9.17. | Need puudused vähendavad eelkinnitamise protsessi väärtust järelevalve- ja kontrollisüsteemi osana. Eriti punkti 9.16 alapunktis c nimetatud märkustes määratletud sisekontrollisüsteemi puudused kujutavad riski lõplikele abisaajatele tehtud maksete ja edaspidiste riigiasutustele tehtavate maksete seaduslikkusele ja korrektsusele. Vajalik on märkuste süstemaatiline järelkontroll kontrollkülastuste näol ja komisjonipoolne hoolikas iga-aastase järelkinnitusmenetluse järelevalve, et tulevatel aastatel oleks võimalik saada kindlus selle kohta, et riigiasutused täidavad haldus- ja kontrollikulude suhtes kehtivad miinimumnõuded. |
| --- | --- |

9.17.

Need puudused vähendavad eelkinnitamise protsessi väärtust järelevalve- ja kontrollisüsteemi osana. Eriti punkti 9.16 alapunktis c nimetatud märkustes määratletud sisekontrollisüsteemi puudused kujutavad riski lõplikele abisaajatele tehtud maksete ja edaspidiste riigiasutustele tehtavate maksete seaduslikkusele ja korrektsusele. Vajalik on märkuste süstemaatiline järelkontroll kontrollkülastuste näol ja komisjonipoolne hoolikas iga-aastase järelkinnitusmenetluse järelevalve, et tulevatel aastatel oleks võimalik saada kindlus selle kohta, et riigiasutused täidavad haldus- ja kontrollikulude suhtes kehtivad miinimumnõuded.

| 9.17. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on kindel, et riiklike kontrollide tõhustamiseks kehtestatud meetmed on iga-aastase kinnituse kontekstis täielikult tõhusad. Lisaks on õigusaktidega kinnitatud finantskorrektsioonide süsteem. |
| --- | --- |

9.17.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on kindel, et riiklike kontrollide tõhustamiseks kehtestatud meetmed on iga-aastase kinnituse kontekstis täielikult tõhusad. Lisaks on õigusaktidega kinnitatud finantskorrektsioonide süsteem.

| 9.18. | Liikmesriikide ametivõimud esitasid iga-aastased järelkinnitused (14) 2007. aasta kohta 30. aprilliks 2008 ja seega hindab kontrollikoda neid osana 2008. aasta kinnitava avaldusega seotud auditist. |
| --- | --- |

9.18.

Liikmesriikide ametivõimud esitasid iga-aastased järelkinnitused (14) 2007. aasta kohta 30. aprilliks 2008 ja seega hindab kontrollikoda neid osana 2008. aasta kinnitava avaldusega seotud auditist.

| 9.18. | 2008. aasta juuni lõpuks oli hariduse ja kultuuri peadirektoraat kätte saanud 85 % elukestva õppe programmi aastaaruannetest ja 50 % esitamisele kuuluvatest aastaaruannetest ning oli alustanud nende hindamist. Peadirektor saatis ametlikud meeldetuletuskirjad riigiasutustele ja -ametitele, kes ei olnud oma kohustusi täitnud. Nende meetmetega on kaasnenud tegevustoetuse maksmise peatamine juhtudel, kui on puudu lõpparuanded. |
| --- | --- |

9.18.

2008. aasta juuni lõpuks oli hariduse ja kultuuri peadirektoraat kätte saanud 85 % elukestva õppe programmi aastaaruannetest ja 50 % esitamisele kuuluvatest aastaaruannetest ning oli alustanud nende hindamist. Peadirektor saatis ametlikud meeldetuletuskirjad riigiasutustele ja -ametitele, kes ei olnud oma kohustusi täitnud. Nende meetmetega on kaasnenud tegevustoetuse maksmise peatamine juhtudel, kui on puudu lõpparuanded.

Euroopa Pagulaste Fond II ja Välispiirifond

| 9.19. | Kontrollikoda kontrollis komisjoni läbi viidud liikmesriikide Euroopa Pagulaste Fond II jaoks kehtestatud juhtimis- ja kontrollsüsteemide hindamist. Euroopa Pagulaste Fond II loodi 2005. aastal ja tegutses ka 2007. aastal. |
| --- | --- |

9.19.

Kontrollikoda kontrollis komisjoni läbi viidud liikmesriikide Euroopa Pagulaste Fond II jaoks kehtestatud juhtimis- ja kontrollsüsteemide hindamist. Euroopa Pagulaste Fond II loodi 2005. aastal ja tegutses ka 2007. aastal.

| 9.20. | Komisjoni hinnang põhineb liikmesriikide saadetud teabel ning hindamine viiakse endiselt läbi kontrollkülastustega liikmesriikidesse. Hindamine on vahend, mis aitab tagada, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid on kooskõlas õigusliku raamistikuga. Vahendi väärtust vähendavad järgmised tegurid: |
| --- | --- |

9.20.

Komisjoni hinnang põhineb liikmesriikide saadetud teabel ning hindamine viiakse endiselt läbi kontrollkülastustega liikmesriikidesse. Hindamine on vahend, mis aitab tagada, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid on kooskõlas õigusliku raamistikuga. Vahendi väärtust vähendavad järgmised tegurid:

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| a) | puudused liikmesriikide läbiviidavate juhtimis- ja kontrollimenetluste kirjeldustes; |
| --- | --- |

a)

puudused liikmesriikide läbiviidavate juhtimis- ja kontrollimenetluste kirjeldustes;

| a) | Komisjon on parandanud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi vahendite juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldamise formaati. Sellega seoses nähti liikmesriikidele ette rangemad suunised ja asutati töörühm, kelle ülesanne on analüüsida liikmesriikide süsteemide kooskõla. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on parandanud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi vahendite juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldamise formaati. Sellega seoses nähti liikmesriikidele ette rangemad suunised ja asutati töörühm, kelle ülesanne on analüüsida liikmesriikide süsteemide kooskõla.

| b) | piiratud arv kontrollkülastusi liikmesriikidesse (2007. aasta lõpuks oli 26 (15) liikmesriigist külastatud 10) ja asjaolu, et suuremat osa kontrollkülastustest ei viidud läbi süsteemide kirjelduste esitamisele järgneva 12 kuu jooksul, nagu ELi eeskirjades ette nähtud; |
| --- | --- |

b)

piiratud arv kontrollkülastusi liikmesriikidesse (2007. aasta lõpuks oli 26 (15) liikmesriigist külastatud 10) ja asjaolu, et suuremat osa kontrollkülastustest ei viidud läbi süsteemide kirjelduste esitamisele järgneva 12 kuu jooksul, nagu ELi eeskirjades ette nähtud;

| b) | Rakendamisel on tegevuskava, (16) mille eesmärk on viia 2007. aastal toimumata jäänud kontrollkülastused lõpule enne 2008. aasta septembrit. Kohapealsete kontrollide rakendamise hindamisel tuleb arvesse võtta ka piiranguid, mis on seotud 2007.–2013. aasta uute ühiselt hallatavate vahendite kehtestamisega ning Schengeni rahastu raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise ettevalmistamisega. Schengeni rahastut peetakse 2004.–2008. aasta seisukohast eriti riskantseks rahastamisvahendiks. Osaliselt kompenseerib kohapealsete kontrollide puudulikku rakendamist muu hulgas see, et 2005.–2007. aastal rakendatud kohapealsete kontrollide ja/või auditite põhjal sai komisjon selge ülevaate liikmesriikide poolt I Euroopa Pagulasfondi kasutuselevõtmiseks rakendatud süsteemidest. |
| --- | --- |

b)

Rakendamisel on tegevuskava, (16) mille eesmärk on viia 2007. aastal toimumata jäänud kontrollkülastused lõpule enne 2008. aasta septembrit. Kohapealsete kontrollide rakendamise hindamisel tuleb arvesse võtta ka piiranguid, mis on seotud 2007.–2013. aasta uute ühiselt hallatavate vahendite kehtestamisega ning Schengeni rahastu raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise ettevalmistamisega. Schengeni rahastut peetakse 2004.–2008. aasta seisukohast eriti riskantseks rahastamisvahendiks. Osaliselt kompenseerib kohapealsete kontrollide puudulikku rakendamist muu hulgas see, et 2005.–2007. aastal rakendatud kohapealsete kontrollide ja/või auditite põhjal sai komisjon selge ülevaate liikmesriikide poolt I Euroopa Pagulasfondi kasutuselevõtmiseks rakendatud süsteemidest.

| c) | järelkontrolli menetlus liikmesriikide edusammude jälgimiseks nõutavate parandusmeetmete võtmisel peaks olema süstemaatilisem. |
| --- | --- |

c)

järelkontrolli menetlus liikmesriikide edusammude jälgimiseks nõutavate parandusmeetmete võtmisel peaks olema süstemaatilisem.

| 9.21. | Komisjon sai liikmesriikide Välispiirifondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldused alles 2007. aasta viimases kvartalis (17) ega saanud seetõttu 2007. aasta lõpuks liikmesriikide süsteeme hinnata. Selle tulemusena ei kantud 2007. eelarveaasta jooksul vahendeid üle liikmesriikide vastutavatele ametiasutustele (18). |
| --- | --- |

9.21.

Komisjon sai liikmesriikide Välispiirifondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldused alles 2007. aasta viimases kvartalis (17) ega saanud seetõttu 2007. aasta lõpuks liikmesriikide süsteeme hinnata. Selle tulemusena ei kantud 2007. eelarveaasta jooksul vahendeid üle liikmesriikide vastutavatele ametiasutustele (18).

Teabeedastuse valdkonna kulude eelhindamised

| 9.22. | Projektide vahe- ja lõppmaksete osas viib komisjon enne deklareeritud kulude hüvitamist läbi abisaajate kuluaruannete dokumentaalsed kontrollid. |
| --- | --- |

9.22.

Projektide vahe- ja lõppmaksete osas viib komisjon enne deklareeritud kulude hüvitamist läbi abisaajate kuluaruannete dokumentaalsed kontrollid.

| 9.22. | Teabekulude valdkonna kõiki makseid eelkontrollitakse. |
| --- | --- |

9.22.

Teabekulude valdkonna kõiki makseid eelkontrollitakse.

| 9.23. | Teabeedastuse valdkonna kulude osas (kus suurem osa valimi maksetest olid vahe- või lõppmaksed) leidis kontrollikoda, et 12 leitud veast seitse oleksid pidanud tulema ilmsiks komisjoni eelkontrollide käigus. |
| --- | --- |

9.23.

Teabeedastuse valdkonna kulude osas (kus suurem osa valimi maksetest olid vahe- või lõppmaksed) leidis kontrollikoda, et 12 leitud veast seitse oleksid pidanud tulema ilmsiks komisjoni eelkontrollide käigus.

| 9.23. | Komisjon kavatseb kanda hoolt selle eest, et vead parandataks. Teabe peadirektoraat on juba oma aastaaruandes esitanud puuduliku järelevalvega seotud reservatsiooni. Lisaks rakendas peadirektoraat vajalikud parandusmeetmed, millest esimene oli kontrolliüksuse loomine 1. novembriks 2007. Üksus vastutab teise tasandi eelkontrolli eest, lisaks arendab ta järelkontrollisüsteemi, sealhulgas kohapealsete kontrollide süsteemi. |
| --- | --- |

9.23.

Komisjon kavatseb kanda hoolt selle eest, et vead parandataks. Teabe peadirektoraat on juba oma aastaaruandes esitanud puuduliku järelevalvega seotud reservatsiooni. Lisaks rakendas peadirektoraat vajalikud parandusmeetmed, millest esimene oli kontrolliüksuse loomine 1. novembriks 2007. Üksus vastutab teise tasandi eelkontrolli eest, lisaks arendab ta järelkontrollisüsteemi, sealhulgas kohapealsete kontrollide süsteemi.

Järeldused järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta

| 9.24. | Komisjoni teostatud järelevalvekontrollide osas läbi viidud kontrollikoja hindamise kohaselt (vt punktid 9.12–9.23) on kontrollid osaliselt mõjusad hariduse ja kultuuri kulude ja Euroopa Pagulaste Fond II puhul. Välispiirifondi kohta ei saa järeldusi teha, sest liikmesriigid ei edastanud oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldust komisjonile õigeaegselt. Hindamise alusel võib tõdeda, et teabeedastuskulude eelhindamise süsteem ei ole mõjus (19). Valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollide tulemuste summa on esitatud
  lisas 9.1
  . |
| --- | --- |

9.24.

Komisjoni teostatud järelevalvekontrollide osas läbi viidud kontrollikoja hindamise kohaselt (vt punktid 9.12–9.23) on kontrollid osaliselt mõjusad hariduse ja kultuuri kulude ja Euroopa Pagulaste Fond II puhul. Välispiirifondi kohta ei saa järeldusi teha, sest liikmesriigid ei edastanud oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldust komisjonile õigeaegselt. Hindamise alusel võib tõdeda, et teabeedastuskulude eelhindamise süsteem ei ole mõjus (19). Valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrollide tulemuste summa on esitatud
  lisas 9.1
  .

| 9.24. | Elukestva õppe programmi eelkinnituse hindamine on alguspunktiks protsessile, mis lõpeb alates 2008. aastast iga-aastase kinnituse hindamisega ja järelevalvekontrollide komplekti täieliku rakendamisega. |
| --- | --- |

9.24.

Elukestva õppe programmi eelkinnituse hindamine on alguspunktiks protsessile, mis lõpeb alates 2008. aastast iga-aastase kinnituse hindamisega ja järelevalvekontrollide komplekti täieliku rakendamisega.

Kontrollikoja hinnang, mille kohaselt teabekulude eelkontrollid on ebatõhusad, põhineb peamiselt vahe- ja lõppmaksete analüüsil, samas kui 63 % hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonnast valitud maksetest on ettemaksed. Nimetatud hinnangut tuleks käsitleda selle asjaolu valguses, et lõppmaksed on suurema riskiga kui ettemaksed, mis on abikõlblikud kohe pärast lepingu allakirjutamist.

Kontrollide üldtaseme parandamiseks on võetud meetmed ja nende meetmete võtmist jätkatakse.

Üldine järeldus ja soovitused

| 9.25. | Audititöö alusel järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonna maksete seaduslikkuse ja/või korrektsuse osas esineb olulisel määral vigu. Kontrollikoja hinnangul on järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

9.25.

Audititöö alusel järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse tegevusvaldkonna maksete seaduslikkuse ja/või korrektsuse osas esineb olulisel määral vigu. Kontrollikoja hinnangul on järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad.

| 9.25. | Paljud kontrollikoja leitud vead olid seotud hariduse ja kultuuri valdkonna endiste raamprogrammide raames rahastatavate meetmete eest tasumisega. Nimetatud valdkonna uute programmide (aastateks 2007–2013) kavandamisel on arvesse võetud kontrollikoja soovitust lihtsustada reegleid ja kasutada ulatuslikult ühekordseid summeeritud väljamakseid. See peaks veelgi vähendama vigade esinemist tulevikus. Komisjon teadis teabekulude järelevalve puudulikkusest ja tegevusaruandesse lisati reservatsioon. Nüüdseks on kasutusele võetud järelkontrollid, sealhulgas kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

9.25.

Paljud kontrollikoja leitud vead olid seotud hariduse ja kultuuri valdkonna endiste raamprogrammide raames rahastatavate meetmete eest tasumisega. Nimetatud valdkonna uute programmide (aastateks 2007–2013) kavandamisel on arvesse võetud kontrollikoja soovitust lihtsustada reegleid ja kasutada ulatuslikult ühekordseid summeeritud väljamakseid. See peaks veelgi vähendama vigade esinemist tulevikus. Komisjon teadis teabekulude järelevalve puudulikkusest ja tegevusaruandesse lisati reservatsioon. Nüüdseks on kasutusele võetud järelkontrollid, sealhulgas kohapealsed kontrollid.

| 9.26. | Kontrollikoda soovitab komisjonil võtta järgmised meetmed: |
| --- | --- |

9.26.

Kontrollikoda soovitab komisjonil võtta järgmised meetmed:

| 9.26. | |
| --- | --- |

9.26.

| a) | parandada liikmesriikide kehtestatud elukestva õppe ja Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamist, (20) suurendades kontrollkülastuste arvu, mille käigus kontrollitakse, kas liikmesriigid on rakendanud haldusmenetlused ja viinud läbi kontrollid enda poolt kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

a)

parandada liikmesriikide kehtestatud elukestva õppe ja Euroopa Pagulasfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamist, (20) suurendades kontrollkülastuste arvu, mille käigus kontrollitakse, kas liikmesriigid on rakendanud haldusmenetlused ja viinud läbi kontrollid enda poolt kirjeldatud viisil;

| a) | II Euroopa Pagulasfondi osas on rakendamisel õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi eelarvevahendite volitatud käsutaja 2007. aasta tegevusaruandes sätestatud tegevuskava, mille eesmärk on viia 2007. aastal toimumata jäänud kontrollkülastused lõpule enne 2008. aasta septembrit.
  Elukestva õppe programmi osas moodustab nimetatud soovituse rakendamine 2007. aastal alguse saanud mitmeaastase järelevalvestrateegia lahutamatu osa. Tsükkel viiakse lõpule alles 2008. aasta kinnituse analüüsi ja seonduvate kontrollidega. |
| --- | --- |

a)

II Euroopa Pagulasfondi osas on rakendamisel õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi eelarvevahendite volitatud käsutaja 2007. aasta tegevusaruandes sätestatud tegevuskava, mille eesmärk on viia 2007. aastal toimumata jäänud kontrollkülastused lõpule enne 2008. aasta septembrit.

Elukestva õppe programmi osas moodustab nimetatud soovituse rakendamine 2007. aastal alguse saanud mitmeaastase järelevalvestrateegia lahutamatu osa. Tsükkel viiakse lõpule alles 2008. aasta kinnituse analüüsi ja seonduvate kontrollidega.

| b) | parandada aja jooksul siseauditi üksuse abil teabeedastuse kulude eelkontrollide kvaliteeti järjekindlalt kasutatavate asjakohaste kontrollnimekirjade abil. |
| --- | --- |

b)

parandada aja jooksul siseauditi üksuse abil teabeedastuse kulude eelkontrollide kvaliteeti järjekindlalt kasutatavate asjakohaste kontrollnimekirjade abil.

| b) | Kontrollnimekirju juba kasutatakse. Nende järjepidevamaks kasutamiseks ja nende makse algatamisele eelneva kontrollimise kvaliteedi parandamiseks koolitatakse aktiivsemalt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajaid, juhte ja töötajaid. |
| --- | --- |

b)

Kontrollnimekirju juba kasutatakse. Nende järjepidevamaks kasutamiseks ja nende makse algatamisele eelneva kontrollimise kvaliteedi parandamiseks koolitatakse aktiivsemalt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajaid, juhte ja töötajaid.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 9.27. | Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste olulisemate tähelepanekute järelauditi tulemused on esitatud
  lisas 9.2
  . Tähelepanekud hõlmavad usaldusväärse juhtimisteabe süsteemi puudumist hilinenud maksete kohta hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning teabe jagamist järelkontrollide tulemuste kohta, mis võiks suurendada nende tõhusust ja mõjusust. |
| --- | --- |

9.27.

Kontrollikoja viimaste kinnitavate avalduste olulisemate tähelepanekute järelauditi tulemused on esitatud
  lisas 9.2
  . Tähelepanekud hõlmavad usaldusväärse juhtimisteabe süsteemi puudumist hilinenud maksete kohta hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ning teabe jagamist järelkontrollide tulemuste kohta, mis võiks suurendada nende tõhusust ja mõjusust.

| 9.27. | Komisjon viitab oma lisas 9.2 esitatud vastustele. |
| --- | --- |

9.27.

Komisjon viitab oma lisas 9.2 esitatud vastustele.

---

(1)  Välja arvatud kulud tegevusvaldkonnast 16.

(2)  Välja arvatud halduskulud.

(3)  Mõne programmi, näiteks Euroopa Pagulaste Fondi ja Välispiirifondi juhtimine toimub siiski koostöös liikmesriikidega.

(4)  Eriti hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatav elukestva õppe programm.

(5)  Valim sisaldas 104 hariduse ja kultuuri, 24 vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning 22 teabeedastuse valdkonna makset. Valim hõlmas 95 ettemakset ja 55 vahe- ja lõppmakset (millest 19 teabeedastuse valdkonnast); viimased on oluliselt suurema riskiga.

(6)  Programm põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 1720/2006/EÜ (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45) ja komisjoni otsusel K(2007) 1807 (lõplik). 2007. eelarveaastal oli programmi osa kultuuri ja hariduse valdkonna kulukohustuste assigneeringutest 84 %.

(7)  Need kaks programmi põhinevad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 574/2007/EÜ (ELT L 144, 6.6.2007, lk 22), nõukogu otsusel 2004/904/EÜ (ELT L 381, 28.12.2004, lk 52) ja komisjoni otsusel 2006/401/EÜ (ELT L 162, 14.6.2006, lk 20). 2007. eelarveaastal oli programmi osa vabaduse, õiguse ja turvalisuse valdkonna kulukohustuste assigneeringutest 42 %.

(8)  2007. eelarveaastal alustati uute suurte perioodi 2007–2013 finantsraamistiku programmidega.

(9)  Need käsitlevad ettemakseid liikmesriikide riigiasutustele, mis vastutavad elukestva õppe ja „Aktiivsed noored” programmide eest.

(10)  Ühte nendest maksetest haldas tööhõive peadirektoraat.

(11)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2007. aasta tegevusaruandes esitatud järelkontrollide tulemustest ei ilmne olulisel määral vigu.

(12)  Kontrollisüsteem hõlmab peamiselt esmaseid kontrolle, mida viivad läbi riigiasutused, teiseseid kontrolle, mida viivad läbi riiklikud ametivõimud, ning komisjoni järelevalvet.

(13)  Märkuste klassifikatsioon põhines kooskõlal riiklikele ametiasutustele ette nähtud juhendiga ning komisjoni ja riiklike ametiasutuste vahelise lepingu artikli 18 lõikes 7 nimetatud kontrollide põhielementidega.

(14)  See kinnitus annab kindluse riigiasutuse finantssüsteemide ja menetluste usaldusväärsusest ning nende raamatupidamisaruannete laitmatusest; samuti annab see kindluse selle kohta, et ressursse kasutatakse eesmärgipäraselt ning kontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

(15)  Taani fondis ei osale.

(16)  Vt õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi eelarvevahendite volitatud käsutaja 2007. aasta tegevusaruannet.

(17)  Välja arvatud Itaalia, Luksemburg ja Malta, kes ei olnud esitanud nõutavaid dokumente 2007. aasta detsembriks.

(18)  2007. aasta maksete assigneeringud olid 95 miljonit eurot.

(19)  Järelkontrollisüsteemi loodi alles 2007. aasta novembris. Teabeedastuse peadirektoraat kehtestas alates 1. novembrist 2007 keskse järelkontrollisüsteemi ja on 2008. aastal hakanud läbi viima kohapealseid kontrolle.

(20)  2008. aastal jätkab Euroopa Pagulaste Fond II tööd Euroopa Pagulaste Fond III.

LISA 9.1

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| Asjaomane süsteem | Peamised sisekontrolli vahendid | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni hinnang eelkinnitusele | Järelkinnitus | Maksete eelkontrollid | Järelkontrollid/auditid |
| Hariduse ja kultuuri programmid (2000–2006) | E/K | E/K | | | |
| Elukestva õppe programm (2007–2013) | | E/K | | E/K | |
| Välispiirifond | Hindamine ei olnud võimalik |
| Euroopa Pagulaste Fond II | | E/K | | E/K | |
| Teabeedastuse peadirektoraat | E/K | E/K | | E/K | |

Asjaomane süsteem

Peamised sisekontrolli vahendid

Üldine hinnang

Komisjoni hinnang eelkinnitusele

Järelkinnitus

Maksete eelkontrollid

Järelkontrollid/auditid

Hariduse ja kultuuri programmid (2000–2006)

E/K

E/K

Elukestva õppe programm (2007–2013)

E/K

E/K

Välispiirifond

Hindamine ei olnud võimalik

Euroopa Pagulaste Fond II

E/K

E/K

Teabeedastuse peadirektoraat

E/K

E/K

E/K

Legend

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata

Tehingute testimise tulemused

| Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta | 21 % |
| --- | --- |
| Veamäär | 2–5 % |

Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta

21 %

Veamäär

2–5 %

LISA 9.2

Viimastes kinnitavates avaldustes tehtud peamiste tähelepanekute järelaudit

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Komisjoni maksete hilinemine |
| 1.1. | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadil puudub usaldusväärne juhtimisteave oma hilinenud maksete kohta.
  (2004. eelarveaasta aruande punkt 6.27; 2005. eelarveaasta aruande punkt 7.10; 2006. eelarveaasta aruande punkt 7.29 ja lisa 7.1) |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   Komisjoni maksete hilinemine

1.1.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadil puudub usaldusväärne juhtimisteave oma hilinenud maksete kohta.

(2004. eelarveaasta aruande punkt 6.27; 2005. eelarveaasta aruande punkt 7.10; 2006. eelarveaasta aruande punkt 7.29 ja lisa 7.1)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat koostas 2007. aasta alguses aruande finantsnäitajate kohta, mis sisaldab ka peatükki hilinenud maksetest. See igakuine aruanne edastatakse ka direktorite nõukogule.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks tagama, et aruandes esitatud teabele tuginedes võetakse õigeaegseid ja asjakohaseid parandusmeetmeid.

Lisaks ABACs kuvatavale statistikale hilinenud maksete kohta (pärast maksete tegelikku teostamist) esitatakse töökonna juhtidele aruanne veel tegemata maksete kohta ja tegevusüksuste analüüs. Selline igakuine aruandlus on kaasa aidanud hilinenud maksete arvu ja summa märkimisväärsele vähendamisele.

2.   Teabe jagamine järelkontrollide tulemuste kohta suurendaks nende tõhusust ja mõjusust.

| 2.1 | Nagu kohapealsete eelkontrollide puhul, suurendaks järelkontrollide tulemuste kohta teabe jagamine nende tõhusust ja mõjusust. Kontrollikoda leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat ei levita süstemaatiliselt tulemusi teistele peadirektoraatidele ja neil ei ole kasutusele võetud sellekohaseid menetlusi. 2006. aasta novembris võttis komisjon kasutusele auditi jälgimise süsteemi, et võimaldada kõikide komisjoni talituste poolt läbi viidud auditite tulemuste registreerimist keskses andmebaasis, mis oleks kättesaadav kõikidele peadirektoraatidele. Kontrollikoda uuris selle vahendi kasutamist ja leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ei ole see veel kasutuses.
  (2006. eelarveaasta aruande punktid 7.18–7.23) |
| --- | --- |

2.1

Nagu kohapealsete eelkontrollide puhul, suurendaks järelkontrollide tulemuste kohta teabe jagamine nende tõhusust ja mõjusust. Kontrollikoda leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraat ei levita süstemaatiliselt tulemusi teistele peadirektoraatidele ja neil ei ole kasutusele võetud sellekohaseid menetlusi. 2006. aasta novembris võttis komisjon kasutusele auditi jälgimise süsteemi, et võimaldada kõikide komisjoni talituste poolt läbi viidud auditite tulemuste registreerimist keskses andmebaasis, mis oleks kättesaadav kõikidele peadirektoraatidele. Kontrollikoda uuris selle vahendi kasutamist ja leidis, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadis ei ole see veel kasutuses.

(2006. eelarveaasta aruande punktid 7.18–7.23)

Vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ja osana tegevuskavast ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks otsustas komisjon ühendada finants- ja raamatupidamissüsteemide auditiandmed, et lihtsustada auditite koordineerimist ning tulemuste jagamist peadirektoraatide vahel. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat ei olnud aga 2007. aastal veel vajalikke menetlusi kehtestanud. 2008. aasta aprillis olid menetlused ikka veel vormistamata. Eesmärgiks oli jagada ABAC süsteemi kaudu tagasiulatuvalt 2007. aastal lõpetatud järelauditite tulemused.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peaks võimalikult kiiresti lõpule viima kõikide 2007. aastal lõpetatud järelauditite tulemuste jagamise ning tagama, et seda menetlust rakendatakse järjepidevalt ka tulevikus läbiviidavate järelauditite puhul.

Personal on koolitatud ABAC süsteemi kasutama ja on saanud sellele juurdepääsu. Auditiinfot saab nüüd süsteemi sisestada komisjoni tasandil.

10. PEATÜKK

Majandus- ja rahandusküsimused

SISUKORD

| 10.1 | Ülevaade |
| --- | --- |

10.1

| 10.2–10.35 | Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis |
| --- | --- |

10.2–10.35

| 10.2–10.15 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

10.2–10.15

| 10.4–10.5 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

10.4–10.5

| 10.6–10.9 | Poliitikavaldkonna erijooned |
| --- | --- |

10.6–10.9

| 10.10–10.15 | Peamised seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad riskid |
| --- | --- |

10.10–10.15

| 10.16–10.31 | Auditileiud |
| --- | --- |

10.16–10.31

| 10.16–10.19 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

10.16–10.19

| 10.20–10.31 | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine |
| --- | --- |

10.20–10.31

| 10.32–10.34 | Üldine järeldus ja soovitused |
| --- | --- |

10.32–10.34

| 10.35 | Järelevalveelemendid |
| --- | --- |

10.35

| 10.36–10.39 | Välistegevuse tagatisfondi auditi tulemused |
| --- | --- |

10.36–10.39

| 10.40–10.42 | Likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse auditi tulemused |
| --- | --- |

10.40–10.42

| 10.43 | Varasemate tähelepanekute järelkontroll |
| --- | --- |

10.43

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| ÜLEVAADE |
| 10.1. | Peatükk koosneb neljast osast. Esmalt sisaldab see erihinnangut kinnitava avalduse (vt punktid 10.2–10.34) kontekstis, seejärel välistegevuse tagatisfondi perioodiliste auditite tulemusi (vt punktid 10.36–10.39) ja likvideerimisel olevat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (vt punktid 10.40–10.42). Peatüki lõpus on esitatud eelmiste aastate tähelepanekute järelaudit. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

ÜLEVAADE

10.1.

Peatükk koosneb neljast osast. Esmalt sisaldab see erihinnangut kinnitava avalduse (vt punktid 10.2–10.34) kontekstis, seejärel välistegevuse tagatisfondi perioodiliste auditite tulemusi (vt punktid 10.36–10.39) ja likvideerimisel olevat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (vt punktid 10.40–10.42). Peatüki lõpus on esitatud eelmiste aastate tähelepanekute järelaudit.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Sissejuhatus

| 10.2. | Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leidusid majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkonnarühma kohta, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: 01 – majandus ja rahandus, 02 – ettevõtlus, 03 – konkurents, 12 – siseturg ja 20 – Kaubandus. 2007. aasta kulukohustused kokku olid 697 miljonit eurot (639 miljonit eurot 2006. aastal) ja maksete kogusumma ulatus 490 miljoni euroni (501 miljonit eurot 2006. aastal). Maksete jaotus poliitikavaldkonna kaupa on esitatud
  joonisel 10.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulutuste kohta on esitatud käesoleva aruande
  I lisas
  . |
| --- | --- |

10.2.

Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leidusid majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkonnarühma kohta, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: 01 – majandus ja rahandus, 02 – ettevõtlus, 03 – konkurents, 12 – siseturg ja 20 – Kaubandus. 2007. aasta kulukohustused kokku olid 697 miljonit eurot (639 miljonit eurot 2006. aastal) ja maksete kogusumma ulatus 490 miljoni euroni (501 miljonit eurot 2006. aastal). Maksete jaotus poliitikavaldkonna kaupa on esitatud
  joonisel 10.1
  . Üksikasjalikum teave aasta kulutuste kohta on esitatud käesoleva aruande
  I lisas
  .

Image

| 10.3. | Kaks põhilist maksetega seonduvat valdkonda on ettevõtluse (266 miljonit eurot) ning majandus- ja rahandusküsimuste (208 miljonit eurot) poliitikavaldkond. 2007. eelarveaasta eelarve täitmine hõlmas uusi mitmeaastaseid programme finantsraamistiku 2007–2013 kontekstis. Maksed nimetatud programmidele on siiski piiratud, kuid suurenevad vähehaaval järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

10.3.

Kaks põhilist maksetega seonduvat valdkonda on ettevõtluse (266 miljonit eurot) ning majandus- ja rahandusküsimuste (208 miljonit eurot) poliitikavaldkond. 2007. eelarveaasta eelarve täitmine hõlmas uusi mitmeaastaseid programme finantsraamistiku 2007–2013 kontekstis. Maksed nimetatud programmidele on siiski piiratud, kuid suurenevad vähehaaval järgnevatel aastatel.

Auditi ulatus

| 10.4. | Erihinnang põhineb järgmisel: |
| --- | --- |

10.4.

Erihinnang põhineb järgmisel:

| a) | Representatiivse statistilise valimi substantiivne testimine, kusjuures valim koosnes komisjoni 2007. aasta ühest kulukohustuse ja 55 maksetehingust. See hõlmas konkursikutse ja pakkumismenetluste hindamise. |
| --- | --- |

a)

Representatiivse statistilise valimi substantiivne testimine, kusjuures valim koosnes komisjoni 2007. aasta ühest kulukohustuse ja 55 maksetehingust. See hõlmas konkursikutse ja pakkumismenetluste hindamise.

| b) | Järgmiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine:






  — | komisjoni hankelepingute maksete dokumentaalsed eelkontrollid; |
| --- | --- | --- |

b)

Järgmiste järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine:

—

komisjoni hankelepingute maksete dokumentaalsed eelkontrollid;

| — | komisjonipoolsete toetuste maksete dokumentaalsed eelkontrollid; |
| --- | --- |

—

komisjonipoolsete toetuste maksete dokumentaalsed eelkontrollid;

| — | sõltumatute audiitorite antud kontrollitõend projekti kuluaruannete kohta; |
| --- | --- |

—

sõltumatute audiitorite antud kontrollitõend projekti kuluaruannete kohta;

| — | järelkontrollid kuuenda rammprogrammi ühtse auditistrateegia kontekstis. |
| --- | --- |

—

järelkontrollid kuuenda rammprogrammi ühtse auditistrateegia kontekstis.

| 10.5. | 55 maksetehingust koosnev representatiivne statistiline valim sisaldas 15 ettemakset, 40 vahe-, lõpp- ja ühekordset makset; 40 maksetehingust auditeeriti kaheksat maksetehingut abisaaja tasandil. Piisavaid tõendeid kaheksa vahe- ja lõppmakse kohta sai koguda ainult kohapeal. Ülejäänud maksetehinguid sai auditeerida kättesaadava dokumentatsiooni põhjal komisjoni tasandil. |
| --- | --- |

10.5.

55 maksetehingust koosnev representatiivne statistiline valim sisaldas 15 ettemakset, 40 vahe-, lõpp- ja ühekordset makset; 40 maksetehingust auditeeriti kaheksat maksetehingut abisaaja tasandil. Piisavaid tõendeid kaheksa vahe- ja lõppmakse kohta sai koguda ainult kohapeal. Ülejäänud maksetehinguid sai auditeerida kättesaadava dokumentatsiooni põhjal komisjoni tasandil.

Poliitikavaldkonna erijooned

| 10.6. | Audit hõlmas paljude erinevate poliitikavaldkondade või (ala)programmide raames tehtavaid makseid.
  Tabelis 10.1
  on esitatud need poliitikavaldkonnad või (ala)programmid, mille raames tehtud maksete koguväärtus oli üle 20 miljoni euro (1). |
| --- | --- |

10.6.

Audit hõlmas paljude erinevate poliitikavaldkondade või (ala)programmide raames tehtavaid makseid.
  Tabelis 10.1
  on esitatud need poliitikavaldkonnad või (ala)programmid, mille raames tehtud maksete koguväärtus oli üle 20 miljoni euro (1).

Tabel 10.1 – Auditeeritud poliitikavaldkondade või nendega seonduvate (ala)programmide raames tehtud üle 20 miljoni euro ulatuvad maksed 2007. aastal

| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond või (ala)programm | Maksed 2007. aastal

  (miljonit eurot) | Suhteline osa kogumaksetest |
| --- | --- | --- | --- |
| 02 | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm | 75,60 | 15,4 % |
| 01 | Mitmeaastase programmi rahastamisvahendid | 71,60 | 14,6 % |
| 01 | Konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahalised vahendid | 71,40 | 14,6 % |
| 02 | Ametite rahastamine | 52,40 | 10,7 % |
| 01 | Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasv | 30,63 | 6,3 % |
| 02 | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmes raamprogramm | 28,01 | 5,7 % |
| 01 | Makromajanduslik abi | 20,21 | 4,1 % |
| 02 | Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimeline osutamine riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele | 20,16 | 4,1 % |
| Kokku | 370,01 | 75,5 % |

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond või (ala)programm

Maksed 2007. aastal

(miljonit eurot)

Suhteline osa kogumaksetest

02

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm

75,60

15,4 %

01

Mitmeaastase programmi rahastamisvahendid

71,60

14,6 %

01

Konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahalised vahendid

71,40

14,6 %

02

Ametite rahastamine

52,40

10,7 %

01

Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasv

30,63

6,3 %

02

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmes raamprogramm

28,01

5,7 %

01

Makromajanduslik abi

20,21

4,1 %

02

Üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimeline osutamine riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele

20,16

4,1 %

Kokku

370,01

75,5 %

| 10.7. | Enamik maksetest on toetused lõplikele abisaajatele. Olulise osa auditeeritud maksetehingute puhul tehti aluseks olevad kulutused siiski pärast hankemenetluste lõpuleviimist. Maksetehingute substantiivse testimise valimis oli 29 valitud maksetehingut seotud toetustega ja kaheksa maksetehingut usalduskontodega mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi raames. Kõigist auditeeritud maksetehingutest oli hankelepingutel põhinevaid makseid 15. Kolm auditeeritud maksetehingut olid seotud osalusega Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvus. |
| --- | --- |

10.7.

Enamik maksetest on toetused lõplikele abisaajatele. Olulise osa auditeeritud maksetehingute puhul tehti aluseks olevad kulutused siiski pärast hankemenetluste lõpuleviimist. Maksetehingute substantiivse testimise valimis oli 29 valitud maksetehingut seotud toetustega ja kaheksa maksetehingut usalduskontodega mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi raames. Kõigist auditeeritud maksetehingutest oli hankelepingutel põhinevaid makseid 15. Kolm auditeeritud maksetehingut olid seotud osalusega Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvus.

| 10.8. | Kulusid hallatakse peamiselt otsese tsentraliseerimise meetodil. Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkonna peamisi programme, st mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamisvahendeid hallatakse siiski vastavalt kaudse tsentraliseeritud või ühise haldamise meetodil. Euroopa Investeerimisfond haldab nimetatud programme usaldus- ja halduslepingute alusel. |
| --- | --- |

10.8.

Kulusid hallatakse peamiselt otsese tsentraliseerimise meetodil. Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkonna peamisi programme, st mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamisvahendeid hallatakse siiski vastavalt kaudse tsentraliseeritud või ühise haldamise meetodil. Euroopa Investeerimisfond haldab nimetatud programme usaldus- ja halduslepingute alusel.

| 10.9. | Nimetatud rahastamisvahendite eripära tõttu piirdus komisjoni Euroopa Investeerimisfondile tehtud maksete audit rahastamisvahendite ülekannetega usalduskontodele (2). Euroopa Investeerimisfond kasutab nimetatud usalduskontosid programmide täitmisel. |
| --- | --- |

10.9.

Nimetatud rahastamisvahendite eripära tõttu piirdus komisjoni Euroopa Investeerimisfondile tehtud maksete audit rahastamisvahendite ülekannetega usalduskontodele (2). Euroopa Investeerimisfond kasutab nimetatud usalduskontosid programmide täitmisel.

Peamised seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad riskid

| 10.10. | Teatavaid toetusi makstakse abisaajate esitatud kuluaruannete alusel (3). Peamine toetuste seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on asjaolu, et kulud on näidatud kuluaruandes suuremana ja et seda ei avastata komisjoni kontrollidega. |
| --- | --- |

10.10.

Teatavaid toetusi makstakse abisaajate esitatud kuluaruannete alusel (3). Peamine toetuste seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on asjaolu, et kulud on näidatud kuluaruandes suuremana ja et seda ei avastata komisjoni kontrollidega.

| 10.10. | Oht, et abisaajad deklareerivad kulusid tegelikust suuremana, tuleneb kohaldatavas õiguslikus raamistikus sätestatud keerukatest rahastamismehhanismidest, mis põhinevad tegelike kulude hüvitamisel. Sellest tulenevaid vigu saab peamiselt avastada kohapeal toimuvate kontrollide ja dokumendikontrollide abil. Seetõttu on komisjon kohandanud oma sisekontrollisüsteemi, et suurendada aastate lõikes kindlust kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuses osas, kasutades selleks suuremat hulka auditeid ja oluliselt laiemat eelarvelist katet. |
| --- | --- |

10.10.

Oht, et abisaajad deklareerivad kulusid tegelikust suuremana, tuleneb kohaldatavas õiguslikus raamistikus sätestatud keerukatest rahastamismehhanismidest, mis põhinevad tegelike kulude hüvitamisel. Sellest tulenevaid vigu saab peamiselt avastada kohapeal toimuvate kontrollide ja dokumendikontrollide abil. Seetõttu on komisjon kohandanud oma sisekontrollisüsteemi, et suurendada aastate lõikes kindlust kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuses osas, kasutades selleks suuremat hulka auditeid ja oluliselt laiemat eelarvelist katet.

Mitmeaastase auditikava mõju nelja-aastase rakendusperioodi jooksul järk-järgult suureneb.

| 10.11. | Seda riski peetakse suureks riskiks. Kuluaruannete märkimisväärse arvu tõttu ei suuda komisjon neid kõiki abisaaja tasandil kohapeal kontrollida. Peamiselt hõlmab see ettevõtluse poliitikavaldkonna viienda ja kuuenda raamprogrammi teadusuuringute programme. Vt ka muid teadusuuringute kulusid käesoleva aastaaruande 7. peatükis. |
| --- | --- |

10.11.

Seda riski peetakse suureks riskiks. Kuluaruannete märkimisväärse arvu tõttu ei suuda komisjon neid kõiki abisaaja tasandil kohapeal kontrollida. Peamiselt hõlmab see ettevõtluse poliitikavaldkonna viienda ja kuuenda raamprogrammi teadusuuringute programme. Vt ka muid teadusuuringute kulusid käesoleva aastaaruande 7. peatükis.

| 10.12. | Muude valimis sisalduvate toetuste kohta kehtib erinev riskihindamine. Makromajanduse toetusi makstakse selliste kolmandate riikide riigieelarvesse, kelle majandusprogrammid on olnud edukad. Ei nõuta kuluaruande esitamist komisjonile. Antud juhul on ebaseaduslike või ebakorrektsete maksetega seonduv risk piiratud. |
| --- | --- |

10.12.

Muude valimis sisalduvate toetuste kohta kehtib erinev riskihindamine. Makromajanduse toetusi makstakse selliste kolmandate riikide riigieelarvesse, kelle majandusprogrammid on olnud edukad. Ei nõuta kuluaruande esitamist komisjonile. Antud juhul on ebaseaduslike või ebakorrektsete maksetega seonduv risk piiratud.

| 10.13. | Samuti ei peeta seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt suureks riskiks makseid usalduskontodele mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamisvahenditeks ja agentuuride rahastamiseks. |
| --- | --- |

10.13.

Samuti ei peeta seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt suureks riskiks makseid usalduskontodele mitmeaastase programmi ning konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi rahastamisvahenditeks ja agentuuride rahastamiseks.

| 10.14. | Riigihankelepingutes nähakse tavaliselt ette kaupade tarnimise ja teenuste osutamise eest maksed püsihinnaga (näiteks peamised maksed seoses üle-euroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamisega riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele). Peamised riskid on kaupade tarnimine ja teenuste osutamine lepingus kokkuleppimata tingimustel ja et seda ei avastata komisjoni kontrollimisel. Nimetatud riski ei peeta olemasolevate kontrollimeetmete tõttu suureks. |
| --- | --- |

10.14.

Riigihankelepingutes nähakse tavaliselt ette kaupade tarnimise ja teenuste osutamise eest maksed püsihinnaga (näiteks peamised maksed seoses üle-euroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamisega riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele). Peamised riskid on kaupade tarnimine ja teenuste osutamine lepingus kokkuleppimata tingimustel ja et seda ei avastata komisjoni kontrollimisel. Nimetatud riski ei peeta olemasolevate kontrollimeetmete tõttu suureks.

| 10.15. | Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvus osalemisega seonduvaid makseid ei peeta samuti suureks riskiks seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. |
| --- | --- |

10.15.

Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvus osalemisega seonduvaid makseid ei peeta samuti suureks riskiks seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast.

Auditileiud

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 10.16. | Kontrollikoda tuvastas seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vead neljas auditeeritud maksetehingus 55-st. Komisjoni dokumentaalsete eelkontrollidega ei suudetud tuvastada vigu kolmes maksetehingus (vt punkt 10.24). Nimetatud ekslikke maksetehinguid rahastati teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Kõigis kolmes maksetehingus leiti tõsised kvantifitseeritavad või mittekvantifitseeritavad vead (4). Nimetatud kontekstis tuvastatud vead on sama tüüpi kui aruande 7. peatükis esitatud vead. |
| --- | --- |

10.16.

Kontrollikoda tuvastas seaduslikkuse ja/või korrektsusega seotud vead neljas auditeeritud maksetehingus 55-st. Komisjoni dokumentaalsete eelkontrollidega ei suudetud tuvastada vigu kolmes maksetehingus (vt punkt 10.24). Nimetatud ekslikke maksetehinguid rahastati teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Kõigis kolmes maksetehingus leiti tõsised kvantifitseeritavad või mittekvantifitseeritavad vead (4). Nimetatud kontekstis tuvastatud vead on sama tüüpi kui aruande 7. peatükis esitatud vead.

| 10.16. | Komisjon nõustub, et teadusuuringute raamprogrammi maksetehingutes leitud kolm kvantifitseeritavat viga on olulised. Komisjon rõhutab, et kontrollikoda peab kõiki vigu, mis on võrdsed 2 protsendiga või ületavad seda, „tõsiseks”. |
| --- | --- |

10.16.

Komisjon nõustub, et teadusuuringute raamprogrammi maksetehingutes leitud kolm kvantifitseeritavat viga on olulised. Komisjon rõhutab, et kontrollikoda peab kõiki vigu, mis on võrdsed 2 protsendiga või ületavad seda, „tõsiseks”.

Komisjon võtab vajalikud meetmed, et mitteabikõlblike kulude rahastamisega seonduvad summad tagasi saada.

| 10.17. | Vead tekkisid keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, millega kaasnevad paljud (mitte alati selged) abikõlblikkuskriteeriumid (5). Kolmes tehingus avastatud vigade põhjus oli järgmine: |
| --- | --- |

10.17.

Vead tekkisid keerulise õigusliku raamistiku kontekstis, millega kaasnevad paljud (mitte alati selged) abikõlblikkuskriteeriumid (5). Kolmes tehingus avastatud vigade põhjus oli järgmine:

| — | ebapiisav või puuduv tõendusmaterjal hüvitatava kulu põhjendamiseks (näiteks asjakohased ajakavad tõendamaks personalikulusid või reisikulude piisav tõendus); |
| --- | --- |

—

ebapiisav või puuduv tõendusmaterjal hüvitatava kulu põhjendamiseks (näiteks asjakohased ajakavad tõendamaks personalikulusid või reisikulude piisav tõendus);

| — | kasutati eelarvelisi arvnäitajaid, mis ei ole kooskõlas lepinguliste nõuetega tegelike kulude kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

kasutati eelarvelisi arvnäitajaid, mis ei ole kooskõlas lepinguliste nõuetega tegelike kulude kasutamise kohta;

| — | väljaspool abikõlblikkuse perioodi esitatud kulude hüvitamise taotlused; |
| --- | --- |

—

väljaspool abikõlblikkuse perioodi esitatud kulude hüvitamise taotlused;

| — | hüvitatavad kulud ei seostunud otseselt rahastatava projektiga; |
| --- | --- |

—

hüvitatavad kulud ei seostunud otseselt rahastatava projektiga;

| — | mitmesuguste abikõlbmatute kulude kaasaarvamine (näiteks käibemaks). |
| --- | --- |

—

mitmesuguste abikõlbmatute kulude kaasaarvamine (näiteks käibemaks).

| 10.18. | Neljas makse oli seotud hankemenetlusega, mille puhul esimese astme kohus tühistas riikliku tellimuse otsuse märtsis 2008 (6). Nimetatud tühistamise tõttu tekkis finantsrisk Euroopa Ühendusele. Osutatud finantsriski peeti seega mittekvantifitseeritavaks veaks. |
| --- | --- |

10.18.

Neljas makse oli seotud hankemenetlusega, mille puhul esimese astme kohus tühistas riikliku tellimuse otsuse märtsis 2008 (6). Nimetatud tühistamise tõttu tekkis finantsrisk Euroopa Ühendusele. Osutatud finantsriski peeti seega mittekvantifitseeritavaks veaks.

| 10.19. | Auditeeritud kulukohustus- ja maksetehingutes ei olnud üldiselt olulisi seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu. Kontrollikoda tuvastas 55 auditeeritud maksetehingu puhul vead neljas maksetehingus. Finantsmõju on siiski väiksem kui olulisuse künnis 2 %. |
| --- | --- |

10.19.

Auditeeritud kulukohustus- ja maksetehingutes ei olnud üldiselt olulisi seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu. Kontrollikoda tuvastas 55 auditeeritud maksetehingu puhul vead neljas maksetehingus. Finantsmõju on siiski väiksem kui olulisuse künnis 2 %.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Hankelepingute finantsprotsessid ja dokumentaalsed eelkontrollid

| 10.20. | Kontrollikoda hindas peamiselt selliste poliitikavaldkondade nagu majandus ja rahandus, ettevõtlus ja siseturg rakendamisega seotud peadirektoraatide finantsprotsesse (7). Auditeeriti finantsprotsessi ja piisavate dokumentaalsete eelkontrollide järjepidevat rakendamist, mis olid seotud hankemenetlustel põhineva 15 maksetehinguga (vt punkt 10.7), ning Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvuga seonduvaid maksetehinguid. Täiendavad kontrollide testid viidi läbi peadirektoraadis, mis vastutab peamiselt siseturu poliitikavaldkonna eest, kuna nimetatud poliitikavaldkonna tehingud ei sisaldunud valimis. |
| --- | --- |

10.20.

Kontrollikoda hindas peamiselt selliste poliitikavaldkondade nagu majandus ja rahandus, ettevõtlus ja siseturg rakendamisega seotud peadirektoraatide finantsprotsesse (7). Auditeeriti finantsprotsessi ja piisavate dokumentaalsete eelkontrollide järjepidevat rakendamist, mis olid seotud hankemenetlustel põhineva 15 maksetehinguga (vt punkt 10.7), ning Euroopa Investeerimisfondi kapitalikasvuga seonduvaid maksetehinguid. Täiendavad kontrollide testid viidi läbi peadirektoraadis, mis vastutab peamiselt siseturu poliitikavaldkonna eest, kuna nimetatud poliitikavaldkonna tehingud ei sisaldunud valimis.

| 10.21. | Kontrollikoda leidis, et hankelepingute finantsprotsesse ja dokumentaalseid eelkontrolle kavandatakse üldiselt sellisel viisil, millega välditakse ebaseaduslikke ja/või ebakorrektseid makseid. Kuigi ühel juhul ei avastatud eelkontrollide käigus kontrollikoja tuvastatud viga, olid hangetega seonduvad järelevalve- ja kontrollisüsteemid tõhusad. |
| --- | --- |

10.21.

Kontrollikoda leidis, et hankelepingute finantsprotsesse ja dokumentaalseid eelkontrolle kavandatakse üldiselt sellisel viisil, millega välditakse ebaseaduslikke ja/või ebakorrektseid makseid. Kuigi ühel juhul ei avastatud eelkontrollide käigus kontrollikoja tuvastatud viga, olid hangetega seonduvad järelevalve- ja kontrollisüsteemid tõhusad.

| 10.21. | Komisjon nõustub, et hankelepingute finantsprotsessid ja kohapealsed eelkontrollid on üldiselt kavandatud sellisena, et nende abil saaks ära hoida ebaseaduslikke ja/või -korrektseid maksetehinguid ning et hangete järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid tõhusad. |
| --- | --- |

10.21.

Komisjon nõustub, et hankelepingute finantsprotsessid ja kohapealsed eelkontrollid on üldiselt kavandatud sellisena, et nende abil saaks ära hoida ebaseaduslikke ja/või -korrektseid maksetehinguid ning et hangete järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid tõhusad.

Peamiste suurprogrammide dokumentaalsed eelkontrollid

| 10.22. | Kuluaruannetel põhinevate toetuste vahe- ja lõppmaksete puhul teostab komisjon abisaajate esitatud kuluaruannete dokumentaalseid eelkontrolle enne deklareeritud kulude hüvitamist. Kontrollitakse nende toetuse vastavust toetuse saamise tingimustele, mis ei põhine kuluaruannetel. Kontrollikoja hinnang hõlmas valimis sisalduvate maksetehingutega (23 maksetehingut) seonduvate toetuste vahe- ja lõppmaksete dokumentaalseid eelkontrolle. |
| --- | --- |

10.22.

Kuluaruannetel põhinevate toetuste vahe- ja lõppmaksete puhul teostab komisjon abisaajate esitatud kuluaruannete dokumentaalseid eelkontrolle enne deklareeritud kulude hüvitamist. Kontrollitakse nende toetuse vastavust toetuse saamise tingimustele, mis ei põhine kuluaruannetel. Kontrollikoja hinnang hõlmas valimis sisalduvate maksetehingutega (23 maksetehingut) seonduvate toetuste vahe- ja lõppmaksete dokumentaalseid eelkontrolle.

| 10.23. | Hinnang näitas, et kuluaruannetel põhinevate toetuste puhul kasutati kontrollküsimustikke ja arvutustabeleid, (8) mis aitasid tuvastada täpsuse vigu ja vähesemal määral ka abikõlblikkuse ja tõendamisvigu. |
| --- | --- |

10.23.

Hinnang näitas, et kuluaruannetel põhinevate toetuste puhul kasutati kontrollküsimustikke ja arvutustabeleid, (8) mis aitasid tuvastada täpsuse vigu ja vähesemal määral ka abikõlblikkuse ja tõendamisvigu.

| 10.24. | Eelkõige raamprogrammide raames rahastatavate projektide puhul on dokumentaalsed eelkontrollid olemuselt piiratud ja seetõttu süsteemi puuduseks. Komisjon peab seetõttu abikõlblikkuse ja tõendamise puhul tuginema kontrollitõendile ja/või eelkontrollidele (vt punktid 10.11, 10.16 ja 10.27–10.31). |
| --- | --- |

10.24.

Eelkõige raamprogrammide raames rahastatavate projektide puhul on dokumentaalsed eelkontrollid olemuselt piiratud ja seetõttu süsteemi puuduseks. Komisjon peab seetõttu abikõlblikkuse ja tõendamise puhul tuginema kontrollitõendile ja/või eelkontrollidele (vt punktid 10.11, 10.16 ja 10.27–10.31).

| 10.25. | Finantsmääruses sätestatakse, et üldeelarvest ei saa sama kulu rahastada kaks korda (9). Raamprogrammide raames rahastatavate ja kuluaruannetel põhinevate projektide suhtes ei ole komisjonil praegu võimalik teostada järjepidevat dokumentaalset eelkontrolli. Ei ole veel loodud täielikku kogu komisjoni ja abisaajaid hõlmavat andmebaasi, mis võimaldaks teostada täiuslikumaid kontrolle. |
| --- | --- |

10.25.

Finantsmääruses sätestatakse, et üldeelarvest ei saa sama kulu rahastada kaks korda (9). Raamprogrammide raames rahastatavate ja kuluaruannetel põhinevate projektide suhtes ei ole komisjonil praegu võimalik teostada järjepidevat dokumentaalset eelkontrolli. Ei ole veel loodud täielikku kogu komisjoni ja abisaajaid hõlmavat andmebaasi, mis võimaldaks teostada täiuslikumaid kontrolle.

| 10.25. | Teadusuuringute raamprogrammidest toetuse taotlejad (10) peavad tegema avalduse, et kavandatava projekti samu meetmeid ei kaasrahastata ühenduse teistest programmidest. Kui abisaaja avaldus peaks valeks osutuma, võib (11) abisaajal keelata osa võtta kõikidest ühenduse poolt rahastatavatest lepingutest ja toetustest ning tema suhtes võib kohaldada ka rahatrahvi (12). Abisaaja võib osaleda rohkem kui ühes projektis ja katta erinevaid kulusid erinevatest projektidest. Mingil juhul ei rahastata teiste projektide raames deklareeritud kulusid. |
| --- | --- |

10.25.

Teadusuuringute raamprogrammidest toetuse taotlejad (10) peavad tegema avalduse, et kavandatava projekti samu meetmeid ei kaasrahastata ühenduse teistest programmidest. Kui abisaaja avaldus peaks valeks osutuma, võib (11) abisaajal keelata osa võtta kõikidest ühenduse poolt rahastatavatest lepingutest ja toetustest ning tema suhtes võib kohaldada ka rahatrahvi (12). Abisaaja võib osaleda rohkem kui ühes projektis ja katta erinevaid kulusid erinevatest projektidest. Mingil juhul ei rahastata teiste projektide raames deklareeritud kulusid.

Ehkki teadusuuringutega tegelevad peadirektoraadid jagavad programmist abi saajate kohta teavet, ei ole komisjon kuuenda raamprogrammi ülesehitust arvestades veendunud, et kontrollikoja poolt pakutud kohapealsete eelkontrollide andmebaasi loomine kõrvaldaks sama kulu kahekordse rahastamise ohu. Pakutud andmebaasis peaks olema kõigi ühenduse poolt rahastatavate projektide – ka selliste, mida juhitakse teistmoodi – ja kõigi abisaajate iga kuluaruande iga rida. Iga projekti puhul, mille lepinguga nõutakse selliseid kuluandmeid, tuleks fikseerida näiteks igal päeval igale projektile kulutatud töötunnid. Andmebaasi jaoks vajatavat teavet ei saada abisaajate tavapärase lepingujärgse aruandlusega ja komisjon peaks seda konkreetselt taotlema, sest see on kättesaadav üksnes kohapeal toimuvate kontrollide käigus. Nimetatud andmete sisestamise, täiendamise ja kontrollimise kulu oleks liiga suur.

Neil põhjustel leevendab komisjon nimetatud ohtu kohapeal toimuvate järelkontrollidega. Komisjon on rakendanud kontrollide andmete jagamise mooduli, mis võimaldab teadusuuringutega tegelevatel peadirektoraatidel vahetada teavet kavandatavate ja lõpetatud kontrollide kohta ja mis aitab neid oma tööd koordineerida, sealhulgas avastada võimalikku sama kulu kahekordse rahastamise taotlemist.

| 10.26. | Valimis sisalduvate teiste toetuste ja maksete puhul usalduskontodele (13) leidis kontrollikoda, et on olemas piisavad kontrollküsimustikud ja arvutustabelid. Läbiviidud dokumentaalsed eelkontrollid tagavad üldiselt seaduslikud ja korrektsed maksed. |
| --- | --- |

10.26.

Valimis sisalduvate teiste toetuste ja maksete puhul usalduskontodele (13) leidis kontrollikoda, et on olemas piisavad kontrollküsimustikud ja arvutustabelid. Läbiviidud dokumentaalsed eelkontrollid tagavad üldiselt seaduslikud ja korrektsed maksed.

Projekti kuluaruannete kontrollitõendid

| 10.27. | ELi finantseeskirjades üldiselt nõutakse, et teatavat läve ületavad kuluaruanded tuleb esitada koos kontrollitõendiga. Auditeeritud poliitikavaldkonnas kohaldatakse seda eelkõige kuuenda raamprogrammi suhtes. Sellistel juhtudel peavad teatavate avalik-õiguslike asutuste puhul olema kuluaruanded kinnitatud sõltumatu audiitori või pädeva ametniku poolt. Nimetatud kontrollitõendid on teadusuuringute projektide puhul peamiseks kontrolliks, kuna komisjoni dokumentaalsed eelkontrollid on oma olemuselt piiratud (vt punkt 10.24). |
| --- | --- |

10.27.

ELi finantseeskirjades üldiselt nõutakse, et teatavat läve ületavad kuluaruanded tuleb esitada koos kontrollitõendiga. Auditeeritud poliitikavaldkonnas kohaldatakse seda eelkõige kuuenda raamprogrammi suhtes. Sellistel juhtudel peavad teatavate avalik-õiguslike asutuste puhul olema kuluaruanded kinnitatud sõltumatu audiitori või pädeva ametniku poolt. Nimetatud kontrollitõendid on teadusuuringute projektide puhul peamiseks kontrolliks, kuna komisjoni dokumentaalsed eelkontrollid on oma olemuselt piiratud (vt punkt 10.24).

| 10.28. | Kontrollikoda hindas abisaaja tasandil iga auditeeritava projekti puhul, kus esitati kontrollitõendid, kas nimetatud kontroll vähendas tõhusalt abikõlblikkuse, tõendamis- ja täpsusvigade riski. |
| --- | --- |

10.28.

Kontrollikoda hindas abisaaja tasandil iga auditeeritava projekti puhul, kus esitati kontrollitõendid, kas nimetatud kontroll vähendas tõhusalt abikõlblikkuse, tõendamis- ja täpsusvigade riski.

| 10.29. | Kontrollikoda leidis, et kontrollitõendeid nõuti kolmes lõppabisaajate tasandil auditeeritud projektis. Kõiki neid projekte rahastati viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Kõigil kolmel juhul väljastas kontrolli läbi viinud audiitor märkusteta järeldusotsuse, samal ajal kui kontrollikoda avastas tõsised kvantifitseeritavad vead. Lisaks oli neist ühel juhul kahtluse all audiitori sõltumatus, kuna ta kinnitas neid raamatupidamisaruandeid, mida ta ise oli osaliselt ette valmistanud. |
| --- | --- |

10.29.

Kontrollikoda leidis, et kontrollitõendeid nõuti kolmes lõppabisaajate tasandil auditeeritud projektis. Kõiki neid projekte rahastati viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Kõigil kolmel juhul väljastas kontrolli läbi viinud audiitor märkusteta järeldusotsuse, samal ajal kui kontrollikoda avastas tõsised kvantifitseeritavad vead. Lisaks oli neist ühel juhul kahtluse all audiitori sõltumatus, kuna ta kinnitas neid raamatupidamisaruandeid, mida ta ise oli osaliselt ette valmistanud.

| 10.29. | Komisjon nõustub, et teadusuuringute raamprogrammi maksetehingutes leitud kolm kvantifitseeritavat viga on olulised. |
| --- | --- |

10.29.

Komisjon nõustub, et teadusuuringute raamprogrammi maksetehingutes leitud kolm kvantifitseeritavat viga on olulised.

Komisjon on abisaajat teavitanud kuuenda raamprogrammi nõuetest kontrolli teostavate audiitorite sõltumatuse kohta ja kutsunud teda üles tagama, et tema kuluaruandeid kontrolliks sõltumatu audiitor.

| 10.30. | Nimetatud leid on kooskõlas eelmise aasta tulemustega (14) ja komisjoni enda hinnangu tulemustega. Komisjon leidis, et ettevõtluse poliitikavaldkonna 95 lepingus, mille suhtes tehti järelaudit, olid 38 juhul vead abisaaja tasandil, kuigi esitati kontrollitõendid (15). See näitab, et kontrollitõendid toimivad usaldusväärse kontrollina ainult osaliselt. |
| --- | --- |

10.30.

Nimetatud leid on kooskõlas eelmise aasta tulemustega (14) ja komisjoni enda hinnangu tulemustega. Komisjon leidis, et ettevõtluse poliitikavaldkonna 95 lepingus, mille suhtes tehti järelaudit, olid 38 juhul vead abisaaja tasandil, kuigi esitati kontrollitõendid (15). See näitab, et kontrollitõendid toimivad usaldusväärse kontrollina ainult osaliselt.

| 10.30. | Komisjon nõustub, et auditites märgitud allesjäänud vigade taset arvestades ei ole kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus piisav. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes esinevate vigade tase. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele. |
| --- | --- |

10.30.

Komisjon nõustub, et auditites märgitud allesjäänud vigade taset arvestades ei ole kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite usaldusväärsus piisav. Vaatamata sellele on üldine vigade tase kuuenda raamprogrammi puhul väiksem kui viienda raamprogrammiga seotud kontrollitõendita kulude hüvitamise taotlustes esinevate vigade tase. See näitab, et kontrollitõendid aitavad kaasa kulude hüvitamise taotluste korrektsuse parandamisele.

Kuuenda raamprogrammi puhul puudub kohustuslik kontrollitõendi mudel. Vaatamata sellele on enamiku esitatud kontrollitõendite puhul järgitud väljapakutud mudelit.

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon kontrollitõendite usaldusväärsust veelgi parandanud kokkulepitud menetlusi kasutades, määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema, ja julgustades kulude arvestuse metoodika mittekohustuslikku kontrollimist.

Järelkontrollid kuuenda raamprogrammi ühtse auditistrateegia kontekstis

| 10.31. | Kuuenda raamprogrammi raames rahastatud ettevõtluse poliitikavaldkonna projektidega seotud kontrollikoja leiud sarnanevad 7. peatükis esitatud leidudega. |
| --- | --- |

10.31.

Kuuenda raamprogrammi raames rahastatud ettevõtluse poliitikavaldkonna projektidega seotud kontrollikoja leiud sarnanevad 7. peatükis esitatud leidudega.

Üldine järeldus ja soovitused

| 10.32. | Oma audititöö alusel järeldab kontrollikoda, et majandus- ja finantsküsimuste poliitikagrupis ei esinenud olulisi vigu. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu punktides 10.16 ja 10.17 esile toodud vigadele, mis ei ole poliitikagrupis tervikuna olulised tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt, kuid mis väärivad edasist tähelepanu. |
| --- | --- |

10.32.

Oma audititöö alusel järeldab kontrollikoda, et majandus- ja finantsküsimuste poliitikagrupis ei esinenud olulisi vigu. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu punktides 10.16 ja 10.17 esile toodud vigadele, mis ei ole poliitikagrupis tervikuna olulised tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt, kuid mis väärivad edasist tähelepanu.

| 10.33. | Kontrollikoja majandus- ja finantsküsimuste poliitikagrupi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnangu põhjal on need tõhusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu punktides 10.24 ja 10.25 ning 10.27–10.31 esile toodud puuudustele, mis ei ole poliitikagrupis tervikuna olulised süsteemide tõhususe seisukohalt, kuid mis väärivad edasist tähelepanu. |
| --- | --- |

10.33.

Kontrollikoja majandus- ja finantsküsimuste poliitikagrupi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hinnangu põhjal on need tõhusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu punktides 10.24 ja 10.25 ning 10.27–10.31 esile toodud puuudustele, mis ei ole poliitikagrupis tervikuna olulised süsteemide tõhususe seisukohalt, kuid mis väärivad edasist tähelepanu.

| 10.34. | Komisjon peaks üldiselt võtma asjakohased meetmed teadusuuringute lepingutega seonduvate maksete sooritamiseks, et: |
| --- | --- |

10.34.

Komisjon peaks üldiselt võtma asjakohased meetmed teadusuuringute lepingutega seonduvate maksete sooritamiseks, et:

| 10.34. | |
| --- | --- |

10.34.

| — | rakendada abikõlblike kulude puhul lihtsustatud finantseeskirju; |
| --- | --- |

—

rakendada abikõlblike kulude puhul lihtsustatud finantseeskirju;

| — | Komisjon nõustub vajadusega kulude abikõlblikkuse täiendava lihtsustamise järele, eriti personali- ja kaudsete kulude küsimuses. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ja raskustele representatiivsete ühekordsete summade ja ühtsete määrade kindlaksmääramisel.
  Lisaks sellele võetakse seitsmendas raamprogrammis kasutusele kulude arvutamise meetodite eelkontrollitõendid, mis on suur samm lihtsustamise suunas.
  Tuleviku tarbeks alternatiivsete rahastamismehhanismide (näiteks ühekordsed summad ja tulemustel põhinev rahastamine) väljatöötamise küsimust on komisjon valmis kontrollikoja ja muude sidusrühmadega arutama. |
| --- | --- |

—

Komisjon nõustub vajadusega kulude abikõlblikkuse täiendava lihtsustamise järele, eriti personali- ja kaudsete kulude küsimuses. Komisjon juhib tähelepanu seitsmenda raamprogrammi õiguslikele piirangutele ja raskustele representatiivsete ühekordsete summade ja ühtsete määrade kindlaksmääramisel.

Lisaks sellele võetakse seitsmendas raamprogrammis kasutusele kulude arvutamise meetodite eelkontrollitõendid, mis on suur samm lihtsustamise suunas.

Tuleviku tarbeks alternatiivsete rahastamismehhanismide (näiteks ühekordsed summad ja tulemustel põhinev rahastamine) väljatöötamise küsimust on komisjon valmis kontrollikoja ja muude sidusrühmadega arutama.

| — | jätkuvalt toetada abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid kontrolliprotsessis ja tagada nende meetmete tõhus rakendamine, mis võeti kasutusele seitsmenda raamprogrammi kuluaruannete kinnitamise parandamiseks; |
| --- | --- |

—

jätkuvalt toetada abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid kontrolliprotsessis ja tagada nende meetmete tõhus rakendamine, mis võeti kasutusele seitsmenda raamprogrammi kuluaruannete kinnitamise parandamiseks;

| — | Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlusi ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema.
  Komisjon julgustab ka kulude arvestuse metoodika mittekohustuslikku kontrollimist praegu väljatöötatavate rakendusmeetmete alusel. |
| --- | --- |

—

Seitsmenda raamprogrammi puhul on komisjon parandanud kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlusi ja määrates üksikasjalikult kindlaks audititöö, mida kontrolli teostavad audiitorid peavad tegema.

Komisjon julgustab ka kulude arvestuse metoodika mittekohustuslikku kontrollimist praegu väljatöötatavate rakendusmeetmete alusel.

| — | tuletada meelde abisaajatele, et valitud audiitorid peavad olema sõltumatud ega tohi kinnitada kulutõendeid, mida nad ise on täielikult või osaliselt ette valmistanud; |
| --- | --- |

—

tuletada meelde abisaajatele, et valitud audiitorid peavad olema sõltumatud ega tohi kinnitada kulutõendeid, mida nad ise on täielikult või osaliselt ette valmistanud;

| — | Komisjon on selle soovitusega nõus. |
| --- | --- |

—

Komisjon on selle soovitusega nõus.

| — | luua andmebaas, mis võimaldab teostada ühtseid kontrolle selle kohta, kas sama kulu on rahastatud üldeelarvest kaks korda. |
| --- | --- |

—

luua andmebaas, mis võimaldab teostada ühtseid kontrolle selle kohta, kas sama kulu on rahastatud üldeelarvest kaks korda.

| — | Ehkki teadusuuringutega tegelevad peadirektoraadid jagavad programmist abi saajate kohta teavet, ei ole komisjon tehnoloogia praegust taset arvestades veendunud, et kontrollikoja poolt pakutud kohapealsete eelkontrollide andmebaasi loomine kõrvaldaks sama kulu kahekordse rahastamise ohu. Pakutud andmebaasis peaks olema kõigi ühenduse poolt rahastatavate projektide – ka selliste, mida juhitakse teistmoodi – ja kõigi abisaajate iga kuluaruande iga rida. Iga projekti puhul, mille lepinguga nõutakse selliseid kuluandmeid, tuleks fikseerida näiteks igal päeval igale projektile kulutatud töötunnid. Andmebaasi jaoks vajatavat teavet ei saada abisaajate tavapärase lepingujärgse aruandlusega ja komisjon peaks seda konkreetselt taotlema, sest see on kättesaadav üksnes kohapeal toimuvate kontrollide käigus. Nimetatud andmete sisestamise, täiendamise ja kontrollimise kulu oleks liiga suur ja mõju andmekaitsele tõsine.
  Neil põhjustel leevendab komisjon nimetatud ohtu kohapeal toimuvate järelkontrollidega. Komisjon on rakendanud kontrollide andmete jagamise mooduli, mis võimaldab peadirektoraatidel vahetada teavet kavandatavate ja lõpetatud kontrollide kohta ja mis aitab neid oma tööd koordineerida, sealhulgas avastada võimalikku sama kulu kahekordse rahastamise taotlemist. |
| --- | --- |

—

Ehkki teadusuuringutega tegelevad peadirektoraadid jagavad programmist abi saajate kohta teavet, ei ole komisjon tehnoloogia praegust taset arvestades veendunud, et kontrollikoja poolt pakutud kohapealsete eelkontrollide andmebaasi loomine kõrvaldaks sama kulu kahekordse rahastamise ohu. Pakutud andmebaasis peaks olema kõigi ühenduse poolt rahastatavate projektide – ka selliste, mida juhitakse teistmoodi – ja kõigi abisaajate iga kuluaruande iga rida. Iga projekti puhul, mille lepinguga nõutakse selliseid kuluandmeid, tuleks fikseerida näiteks igal päeval igale projektile kulutatud töötunnid. Andmebaasi jaoks vajatavat teavet ei saada abisaajate tavapärase lepingujärgse aruandlusega ja komisjon peaks seda konkreetselt taotlema, sest see on kättesaadav üksnes kohapeal toimuvate kontrollide käigus. Nimetatud andmete sisestamise, täiendamise ja kontrollimise kulu oleks liiga suur ja mõju andmekaitsele tõsine.

Neil põhjustel leevendab komisjon nimetatud ohtu kohapeal toimuvate järelkontrollidega. Komisjon on rakendanud kontrollide andmete jagamise mooduli, mis võimaldab peadirektoraatidel vahetada teavet kavandatavate ja lõpetatud kontrollide kohta ja mis aitab neid oma tööd koordineerida, sealhulgas avastada võimalikku sama kulu kahekordse rahastamise taotlemist.

Järelevalveelemendid

| 10.35. | Vt
  lisa 10.1
  . |
| --- | --- |

10.35.

Vt
  lisa 10.1
  .

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI AUDITI TULEMUSED

| 10.36. | Kolmandatele riikidele laene tagava välistegevuse tagatisfondi (16) (edaspidi „fond”) eesmärk on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (17) tagasi, kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve suhtes. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, kuna Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse (18) eest. Seisuga 31. detsember 2007 olid fondi ressursid kokku 1 152 miljonit eurot võrreldes 1 379 miljoni euroga 31. detsembril 2006. Erinevus on peamiselt seotud 261 miljoni euro tagasimaksmisega üldeelarvesse seoses Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemisega 1. jaanuaril 2007 (19). |
| --- | --- |

10.36.

Kolmandatele riikidele laene tagava välistegevuse tagatisfondi (16) (edaspidi „fond”) eesmärk on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (17) tagasi, kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve suhtes. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat, kuna Euroopa Investeerimispank vastutab sularahahalduse (18) eest. Seisuga 31. detsember 2007 olid fondi ressursid kokku 1 152 miljonit eurot võrreldes 1 379 miljoni euroga 31. detsembril 2006. Erinevus on peamiselt seotud 261 miljoni euro tagasimaksmisega üldeelarvesse seoses Rumeenia ja Bulgaaria ELiga ühinemisega 1. jaanuaril 2007 (19).

| 10.37. | Alates 1. jaanuarist 2007 muutus fondi proviseerimine eelmehhanismist järelmehhanismiks ja hõlmab ainult ühte aastamakset fondi. Et vältida suuri üldeelarvest tehtavaid makseid laenude või tagatud laenude täitmata jätmise tõttu, võeti kasutusele leevendusmehhanism, mis peaks piirama eelarvest tehtavaid aastamakseid fondi kuni 200 miljoni euroni. 2007. aastal ei esitatud fondile tagatisnõudeid. |
| --- | --- |

10.37.

Alates 1. jaanuarist 2007 muutus fondi proviseerimine eelmehhanismist järelmehhanismiks ja hõlmab ainult ühte aastamakset fondi. Et vältida suuri üldeelarvest tehtavaid makseid laenude või tagatud laenude täitmata jätmise tõttu, võeti kasutusele leevendusmehhanism, mis peaks piirama eelarvest tehtavaid aastamakseid fondi kuni 200 miljoni euroni. 2007. aastal ei esitatud fondile tagatisnõudeid.

| 10.38. | Euroopa Investeerimispank kohaldab Tagatisfondi suhtes võrdlusnäitaja indeksit. Kuigi Tagatisfondi väärtpaberiportfelli aasta investeeringutulu 2007. aastal ulatus 3,1 %-ni, on see siiski võrdlusnäitaja indeksist madalam –0,16 % võrra. |
| --- | --- |

10.38.

Euroopa Investeerimispank kohaldab Tagatisfondi suhtes võrdlusnäitaja indeksit. Kuigi Tagatisfondi väärtpaberiportfelli aasta investeeringutulu 2007. aastal ulatus 3,1 %-ni, on see siiski võrdlusnäitaja indeksist madalam –0,16 % võrra.

| 10.38. | Alates 2007. aasta augustist turge häirinud tõsisel finantskriisil on olnud vältimatu mõju turuväärtustele ja seega ka tulule. Praeguse kriisi ajal on baasmäärast suurema krediidiriskiga võlakirjaportfellid kandnud suhtelist kahju hinnavahe kasvu tõttu, mille on põhjustanud üleminek AAA-reitinguga valitsuse võlakirjadele. |
| --- | --- |

10.38.

Alates 2007. aasta augustist turge häirinud tõsisel finantskriisil on olnud vältimatu mõju turuväärtustele ja seega ka tulule. Praeguse kriisi ajal on baasmäärast suurema krediidiriskiga võlakirjaportfellid kandnud suhtelist kahju hinnavahe kasvu tõttu, mille on põhjustanud üleminek AAA-reitinguga valitsuse võlakirjadele.

Ehkki baasindeksit ei saavutatud, kannatab positiivne investeeringute kogutulu 3,1 % aastas hästi välja võrdluse suurte ülemaailmsete erasektori võlakirjafondidega, millest mitme kogutulu oli negatiivne.

| 10.39. | Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2007. aastal rahuldavalt. |
| --- | --- |

10.39.

Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2007. aastal rahuldavalt.

LIKVIDEERIMISEL OLEVA EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE AUDITI TULEMUSED

| 10.40. | Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (20). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorite teadusuuringutele. |
| --- | --- |

10.40.

Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (20). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorite teadusuuringutele.

| 10.41. | Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud mitmeaastased finantssuunised. |
| --- | --- |

10.41.

Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud mitmeaastased finantssuunised.

| 10.42. | Seisuga 31. detsember 2007 olid ESTÜ varad kokku 2 152 miljonit eurot võrreldes 2 174 miljoni euroga 31. detsembril 2006. 2007. aasta puhaskasum oli 5,3 miljonit eurot võrreldes 23,8 miljoni euroga 2006. aastal. Selle peamisteks põhjusteks olid likviidsete väärtpaberite müügist saadud kahjum ja muud finantstehingute kulud (21). Likvideerimisel oleva ESTÜ väärtpaberiportfelli investeeringutulu oli kogu 2007. aasta kohta 2,13 %, samas kui võrdlusnäitaja kui viitemäär oli likvideerimisel oleva ESTÜ suhtes 2,75 %. Suhteline aasta investeeringutulu oli seega –0,62 % ja seega väljaspool komisjoni määratletud lubatavat normi, milleks on –0,44 %. |
| --- | --- |

10.42.

Seisuga 31. detsember 2007 olid ESTÜ varad kokku 2 152 miljonit eurot võrreldes 2 174 miljoni euroga 31. detsembril 2006. 2007. aasta puhaskasum oli 5,3 miljonit eurot võrreldes 23,8 miljoni euroga 2006. aastal. Selle peamisteks põhjusteks olid likviidsete väärtpaberite müügist saadud kahjum ja muud finantstehingute kulud (21). Likvideerimisel oleva ESTÜ väärtpaberiportfelli investeeringutulu oli kogu 2007. aasta kohta 2,13 %, samas kui võrdlusnäitaja kui viitemäär oli likvideerimisel oleva ESTÜ suhtes 2,75 %. Suhteline aasta investeeringutulu oli seega –0,62 % ja seega väljaspool komisjoni määratletud lubatavat normi, milleks on –0,44 %.

| 10.42. | Kasumi vähenemine (18 miljoni euro võrra) seondus tegevuse lõpetamisega (ESTÜ likvideerimisega) ja tulenes peamiselt tegevuseelarvesse kantud tühistatud kulukohustuste kogusumma vähenemisest (7 miljoni euro võrra) ja muude finantseerimiskulude suurenemisest (11 miljoni euro võrra), mis on seotud ajaldatud netoväärtuse arvutamisega. |
| --- | --- |

10.42.

Kasumi vähenemine (18 miljoni euro võrra) seondus tegevuse lõpetamisega (ESTÜ likvideerimisega) ja tulenes peamiselt tegevuseelarvesse kantud tühistatud kulukohustuste kogusumma vähenemisest (7 miljoni euro võrra) ja muude finantseerimiskulude suurenemisest (11 miljoni euro võrra), mis on seotud ajaldatud netoväärtuse arvutamisega.

Hinnavahe ulatus on juhtimise kontrollimehhanism, mis on mõeldud likvideeritava ESTÜ portfelli käitumise hindamiseks võrreldes selle baasmääraga tavapärastel aegadel.

Kriisikontekstis, näiteks praeguse, 2007. aasta augustis alanud riskantsete hüpoteeklaenude turu kriisi ajal, tuleks hinnavahelt oodata ebatraditsioonilist käitumist ja seega liikumist väljapoole ulatust, mis on kehtestatud tavapäraseid olusid esindavate varasemate andmete alusel.

Ehkki baasindeksit ei saavutatud, kannatab positiivne investeeringute kogutulu 2,13 % aastas hästi välja võrdluse suurte ülemaailmsete erasektori võlakirjafondidega, millest mitme kogutulu oli negatiivne.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 10.43. | Vt
  lisa 10.2
  . |
| --- | --- |

10.43.

Vt
  lisa 10.2
  .

---

(1)  Selliseid makseid ei teostatud sellistes poliitikavaldkondades nagu konkurents, siseturg ja kaubandus.

(2)  Nimetatud programmid hõlmavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantsgarantiid ja investeerimistegevust. Programmide elluviimisel kantakse rahalised vahendid üldeelarvest üle usalduskontodele võimalike tulevaste maksete katmiseks. Nimetatud makseid võidakse mõnikord teostada kogu programmi täitmise jooksul alles mitu aastat pärast esialgset usalduskontode rahastamist ja need võivad olla kontrollikoja eriauditi objektiks. Vt ka 2003. eelarveaasta aastaaruande punkte 10.5–10.27 (ELT C 293, 30.11.2004).

(3)  Auditeeritud maksetehingute puhul oli see seotud viienda ja kuuenda raamprogrammi raames antavate toetustega ja ühe mitmeaastase programmi raames rahastatava toetusega.

(4)  Viga loetakse tõsiseks, kui veasumma on tehingu väärtusega võrdne või moodustab sellest rohkem kui 2 %.

(5)  Vt 2006. eelarveaasta aastaaruannet, punkt 7.11 (ELT C 273, 15.11.2007).

(6)  Juhtum T-345/03.

(7)  Audit piirdus kahte kõige suuremat poliitikavaldkonda ja ühte väikest poliitikavaldkonda hõlmavate peadirektoraatidega. Kahte muud väiksemat poliitikavaldkonda, s.o konkurents ja kaubandus, auditeeritakse lähimate aastate jooksul.

(8)  See on seotud auditeeritud maksetehingutega, mida on rahastatud mitmeaastase programmi (üks maksetehing), viienda raamprogrammi (üks maksetehing) ja kuuenda raamprogrammi (seitse maksetehingut) raames.

(9)  Finantsmääruse artikkel 111.

(10)  Sellega kohaldatakse finantsmäärust (artikkel 111), mida kohaldatakse kõigist ühenduse programmidest, mitte üksnes teadusuuringute programmist rahastamise taotlejate suhtes.

(11)  Kooskõlas finantsmääruse artiklitega 94 ja 96 ning selle rakenduseeskirjade artikliga 134b, nagu ka finantsmääruse artikli 94 punktiga b valeandmete kohta.

(12)  Vastavalt rakenduseeskirjade artiklile 134b.

(13)  See on seotud auditeeritud maksetehingutega, mida rahastati konkurentsi ja innovatsiooni raamprogrammi (neli maksetehingut), mitmeaastase programmi (viis maksetehingut) ja makromajanduse toetuse (viis maksetehingut) raames.

(14)  Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 7.17.

(15)  Arvnäitajad on võetud komisjonisisesest andmebaasist järelauditite tulemuste kohta, mis saadi 2007. aastal kuuenda raamprogrammi raames rahastavate ettevõtluse poliitikavaldkonna projektide kohta.

(16)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).

(17)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja EÜ makromajandusliku finantsabiga seonduvad laenud kolmandatele riikidele.

(18)  Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Ühenduse vaheline haldusleping, viimati muudetud 28. aprillil 2002. aastal ja 8. mail 2002. aastal. Uuele lisalepingule kirjutati alla 25. veebruaril 2008. aastal.

(19)  Kuna fondist ei kaeta liikmesriikide laene ja garantiisid, tuli ühinemisläbirääkimisi pidavate riikidega seotud summa maksta tagasi üldeelarvesse.

(20)  Protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 67).

(21)  Uute liikmesriikide söe ja terase teadusfondi osamakse puhasnüüdisväärtuse muutus ja finantsderivaatide reaalväärtuse negatiivne muutus.

LISA 10.1

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

| Asjaomane süsteem | Põhiline sisekontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Piisavad kontroll-küsimustikud | Eelkontrollid | Kontrollitõend | Järelkontrollid |
| Hanked | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | |
| Toetused, mis ei ole seotud teadusuuringute projektiga | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | |
| Toetused teadusuuringute projektidele | | | | | |

Asjaomane süsteem

Põhiline sisekontroll

Üldhinnang

Piisavad kontroll-küsimustikud

Eelkontrollid

Kontrollitõend

Järelkontrollid

Hanked

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Toetused, mis ei ole seotud teadusuuringute projektiga

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Toetused teadusuuringute projektidele

Seletus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| Ei kohaldata | Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

Ei kohaldata

Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata

Tehingu testimise tulemused

| Veast mõjutatud tehingute osakaal valimi hinnangus | 7,3 % |
| --- | --- |
| Vea määr | Alla 2 % |

Veast mõjutatud tehingute osakaal valimi hinnangus

7,3 %

Vea määr

Alla 2 %

LISA 10.2

Kontrollikoja varasemate tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja hinnang | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalitehingute järkjärguline lõpetamine |
| Oma 2005. eelarveaasta aastaaruande punktides 11.6–11.13 käsitles kontrollikoda viie riskikapitalitehingu järkjärgulist lõpetamist: Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid, mida haldab EuropeAidi koostöötalitus, MEDIA programmid, mida haldab infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ja kolm programmi, mida haldab majanduse ja rahanduse peadirektoraat (Venture consort, Eurotech Capital’i programm ja ühisettevõtete programm). Kontrollikoja peamised tähelepanekud olid järgmised: | | | |
| Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programm |
| Komisjon ei saavutanud olulist edu programmi sulgemisel ja 1 276 kõige problemaatilisemat toimikut olid veel sulgemata. Paljudes toimikutes puudus oluline finantsteave. Ei teostatud ebatäpsete maksete järelkontrolli ja ei järgitud või ei väljastatud sissenõudekorraldusi. 2006. aasta märtsis oli EuropeAidi koostöötalituse hinnangul sissenõutav summa veel 21 miljonit eurot. | Oma vastuses teatas komisjon, et 2006. aasta lõpus vaadatakse läbi kõik toimikud ja et komisjon suudab esitada täielikud ja usaldusväärsed finantsaruanded.
  Vahepeal rakendati sulgemise puhul uusi ja lihtsustatud kontrollküsimustikke. Seisuga 31.12.2007 oli veel sulgemata 77 Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi toimikut üldsummas 6,1 miljonit eurot, mida reguleeriti väärtuse alandamisega 4,7 miljoni euro võrra. | Hoolimata toimikute sulgemisel saavutatud edust ei saa kontrollikoda veel kinnitada Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmiga seonduvate finantsaruannete usaldusväärsust ja täielikkust peamiselt ebakindluse tõttu meetmete sulgemisel (pooleliolevad kohtumenetlused, finantsvahendajad kaotasid sideme abisaajaga) ja vastuolude tõttu hindamisel peamiselt ebaõigete väärtuse kohandamiste tõttu. Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi likvideerimise lõppkuupäev ei ole veel kindel. | Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi likvideerimine jätkus 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolel. Võrreldes rohkem kui 1 700 veel sulgemata toimikuga 2005. aasta märtsis oli 2008. aasta mai lõpus sulgemata veel 30 meedet. 2005. aasta märtsist alates on komisjon sisse nõudnud üle 31,5 miljoni euro. Teatavate partnerite leidmine nõuab keerulisi järelepärimisi ja on võtnud märkimisväärselt aega.


  Nimetatud järelepärimiste käigus partneritelt saadud teave sunnib meid arvandmeid muutma. Kõnealuseid arvandmeid seatakse tihti küsimärgi alla ja me ajakohastame raamatupidamisarvestust alles siis, kui on saavutatud aktsepteeritav usaldatavuse tase. |
| MEDIA programmid |
| Laenude ja toetuste andmisel audiovisuaaltööstusele kehtisid eriti keerulised tingimused, mis nõuavad pidevat järelevalvet pika aja jooksul. Kuni 2005. aastani haldas komisjoni nimel MEDIA II programmi tehnilise abi büroo. Kontrollikoda leidis, et enne 2001. aastat toimunud finantstehingute puhul puudusid komisjoni talitustel programmi üksikasjalikud raamatupidamisandmed ja konkreetne kontrollitõend vastavate finantstehingute kohta. Hilisemate tehingute puhul oli dokumentatsioon tihti puudulik ja järelkontroll ebapiisav, mis tõi teatud juhtudel kaasa sissenõudekorralduste mitteõigeaegse esitamise. | Uus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet võttis MEDIA programmi toimikute haldamise üle 1. jaanuaril 2006.
  Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet kehtestas erikorra, tõhustas järelevalveraamistikku, tagas toimikute dokumenteerimise standardiseerimise ja koostas andmebaasi, mis peaks andma üksikasjaliku finantsolukorra iga toimiku kohta. | Peamine saavutus on andmebaas, et hallata MEDIA programme, mille väärtus ulatub 35,5 miljoni euroni, mida reguleeriti suhtelise väärtuse alandamisega 24,85 miljoni euro võrra. Nimetatud andmebaasis on siiski leitud ebatäpsusi ja seda on veel vaja täiustada. | Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse andmebaasi koostamise kohta. Komisjon tunnistab, et kontrollikoja järeldused on kaasa toonud võlgnevuste väärtuse alandamise 35,5 miljonilt eurolt 35 miljoni euroni. Komisjon kavatseb nimetatud võlgnevused läbi vaadata, et kindlaks teha, kas nende staatus „potentsiaalne” ei peaks kaasa tooma mõningaid muudatusi nende suhtes seni kohaldatud raamatupidamispõhimõtetes. |
| Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmid |
| Kolme majanduse ja rahanduse peadirektoraadi hallatava programmi (Venture Consort, Eurotech Capital’i programm ja ühisettevõtete programm) audit tõi esile puudused haldamises, järelmeetmetes ja programmi sulgemisel. | Oma vastuses viitas komisjon ülejäänud toimikute ennetavale ja üldisele sulgemisstrateegiale ja et kontrollikojal on piisav kindlus kolme programmiga seonduvate arvandmete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. | 2007. aasta lõpus suleti Eurotech Capital’i programm täielikult. Venture Consort’i puhul on pooleli kaks projekti esialgse sihtsummaga 0,4 miljonit eurot ja ühisettevõtete programmi puhul on pooleli neli projekti esialgse investeeringuga 1,1 miljonit eurot. Summad on kontolt täielikult maha kantud ja kontrollikoda on kontod kinnitanud. | Komisjon nõustub kontrollikoja analüüsiga olukorra kohta 2007. aasta lõpus. 2008. aastal on komisjon sulgenud veel kaks projekti, ühe programmi „Venture Consort” ja teise ühisettevõtete programmi raames. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja hinnang

Komisjoni vastus

Riskikapitalitehingute järkjärguline lõpetamine

Oma 2005. eelarveaasta aastaaruande punktides 11.6–11.13 käsitles kontrollikoda viie riskikapitalitehingu järkjärgulist lõpetamist: Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid, mida haldab EuropeAidi koostöötalitus, MEDIA programmid, mida haldab infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ja kolm programmi, mida haldab majanduse ja rahanduse peadirektoraat (Venture consort, Eurotech Capital’i programm ja ühisettevõtete programm). Kontrollikoja peamised tähelepanekud olid järgmised:

Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programm

Komisjon ei saavutanud olulist edu programmi sulgemisel ja 1 276 kõige problemaatilisemat toimikut olid veel sulgemata. Paljudes toimikutes puudus oluline finantsteave. Ei teostatud ebatäpsete maksete järelkontrolli ja ei järgitud või ei väljastatud sissenõudekorraldusi. 2006. aasta märtsis oli EuropeAidi koostöötalituse hinnangul sissenõutav summa veel 21 miljonit eurot.

Oma vastuses teatas komisjon, et 2006. aasta lõpus vaadatakse läbi kõik toimikud ja et komisjon suudab esitada täielikud ja usaldusväärsed finantsaruanded.

Vahepeal rakendati sulgemise puhul uusi ja lihtsustatud kontrollküsimustikke. Seisuga 31.12.2007 oli veel sulgemata 77 Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi toimikut üldsummas 6,1 miljonit eurot, mida reguleeriti väärtuse alandamisega 4,7 miljoni euro võrra.

Hoolimata toimikute sulgemisel saavutatud edust ei saa kontrollikoda veel kinnitada Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmiga seonduvate finantsaruannete usaldusväärsust ja täielikkust peamiselt ebakindluse tõttu meetmete sulgemisel (pooleliolevad kohtumenetlused, finantsvahendajad kaotasid sideme abisaajaga) ja vastuolude tõttu hindamisel peamiselt ebaõigete väärtuse kohandamiste tõttu. Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi likvideerimise lõppkuupäev ei ole veel kindel.

Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmi likvideerimine jätkus 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolel. Võrreldes rohkem kui 1 700 veel sulgemata toimikuga 2005. aasta märtsis oli 2008. aasta mai lõpus sulgemata veel 30 meedet. 2005. aasta märtsist alates on komisjon sisse nõudnud üle 31,5 miljoni euro. Teatavate partnerite leidmine nõuab keerulisi järelepärimisi ja on võtnud märkimisväärselt aega.

Nimetatud järelepärimiste käigus partneritelt saadud teave sunnib meid arvandmeid muutma. Kõnealuseid arvandmeid seatakse tihti küsimärgi alla ja me ajakohastame raamatupidamisarvestust alles siis, kui on saavutatud aktsepteeritav usaldatavuse tase.

MEDIA programmid

Laenude ja toetuste andmisel audiovisuaaltööstusele kehtisid eriti keerulised tingimused, mis nõuavad pidevat järelevalvet pika aja jooksul. Kuni 2005. aastani haldas komisjoni nimel MEDIA II programmi tehnilise abi büroo. Kontrollikoda leidis, et enne 2001. aastat toimunud finantstehingute puhul puudusid komisjoni talitustel programmi üksikasjalikud raamatupidamisandmed ja konkreetne kontrollitõend vastavate finantstehingute kohta. Hilisemate tehingute puhul oli dokumentatsioon tihti puudulik ja järelkontroll ebapiisav, mis tõi teatud juhtudel kaasa sissenõudekorralduste mitteõigeaegse esitamise.

Uus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet võttis MEDIA programmi toimikute haldamise üle 1. jaanuaril 2006.

Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet kehtestas erikorra, tõhustas järelevalveraamistikku, tagas toimikute dokumenteerimise standardiseerimise ja koostas andmebaasi, mis peaks andma üksikasjaliku finantsolukorra iga toimiku kohta.

Peamine saavutus on andmebaas, et hallata MEDIA programme, mille väärtus ulatub 35,5 miljoni euroni, mida reguleeriti suhtelise väärtuse alandamisega 24,85 miljoni euro võrra. Nimetatud andmebaasis on siiski leitud ebatäpsusi ja seda on veel vaja täiustada.

Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse andmebaasi koostamise kohta. Komisjon tunnistab, et kontrollikoja järeldused on kaasa toonud võlgnevuste väärtuse alandamise 35,5 miljonilt eurolt 35 miljoni euroni. Komisjon kavatseb nimetatud võlgnevused läbi vaadata, et kindlaks teha, kas nende staatus „potentsiaalne” ei peaks kaasa tooma mõningaid muudatusi nende suhtes seni kohaldatud raamatupidamispõhimõtetes.

Euroopa Ühenduse investeerimispartnerite programmid

Kolme majanduse ja rahanduse peadirektoraadi hallatava programmi (Venture Consort, Eurotech Capital’i programm ja ühisettevõtete programm) audit tõi esile puudused haldamises, järelmeetmetes ja programmi sulgemisel.

Oma vastuses viitas komisjon ülejäänud toimikute ennetavale ja üldisele sulgemisstrateegiale ja et kontrollikojal on piisav kindlus kolme programmiga seonduvate arvandmete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.

2007. aasta lõpus suleti Eurotech Capital’i programm täielikult. Venture Consort’i puhul on pooleli kaks projekti esialgse sihtsummaga 0,4 miljonit eurot ja ühisettevõtete programmi puhul on pooleli neli projekti esialgse investeeringuga 1,1 miljonit eurot. Summad on kontolt täielikult maha kantud ja kontrollikoda on kontod kinnitanud.

Komisjon nõustub kontrollikoja analüüsiga olukorra kohta 2007. aasta lõpus. 2008. aastal on komisjon sulgenud veel kaks projekti, ühe programmi „Venture Consort” ja teise ühisettevõtete programmi raames.

PEATÜKK 11

Haldus- ja muud kulud (1)

SISUKORD

| 11.1–11.4 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

11.1–11.4

| 11.3–11.4 | Haldus- ja teatavate tegevuskulude eritunnused |
| --- | --- |

11.3–11.4

| 11.5–11.25 | Erihinnang seoses kinnitava avaldusega |
| --- | --- |

11.5–11.25

| 11.5 | Auditi ulatus |
| --- | --- |

11.5

| 11.6–11.25 | Konkreetsed tähelepanekud |
| --- | --- |

11.6–11.25

| 11.7–11.11 | Palkadele kohaldatav korrutustegur |
| --- | --- |

11.7–11.11

| 11.12–11.13 | Parlament |
| --- | --- |

11.12–11.13

| 11.14 | Nõukogu |
| --- | --- |

11.14

| 11.15–11.18 | Komisjon |
| --- | --- |

11.15–11.18

| 11.19 | Euroopa Kohus |
| --- | --- |

11.19

| 11.20 | Euroopa Kontrollikoda |
| --- | --- |

11.20

| 11.21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| --- | --- |

11.21

| 11.22 | Regioonide Komitee |
| --- | --- |

11.22

| 11.23 | Euroopa Ombudsman |
| --- | --- |

11.23

| 11.24 | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| --- | --- |

11.24

| 11.25 | Üldine järeldus |
| --- | --- |

11.25

| 11.26–11.27 | Euroopa Liidu Ametid |
| --- | --- |

11.26–11.27

| 11.28–11.29 | Euroopa koolid |
| --- | --- |

11.28–11.29

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 11.1. | Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leide järgmistes valdkondades: finantsmääruse artikli 1 (2) kohased ja finantsraamistiku (3) rubriiki 5 (haldus) kuuluvad institutsioonide halduskulud; muud komisjoni halduskulud, mida ei kajastata ülalnimetatud 5. rubriigis; (4) üldeelarve komisjoni eelarveosa jagudega 24–27 ja 29 (5) seonduvad tegevuskulud. Maksete summa 2007. aastal oli 8 230 miljonit eurot. Maksete jagunemine ülalnimetatud valdkondade vahel on esitatud
  joonisel 11.1
  ja nende alajaotus institutsioonide kaupa
  tabelis 11.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

11.1.

Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leide järgmistes valdkondades: finantsmääruse artikli 1 (2) kohased ja finantsraamistiku (3) rubriiki 5 (haldus) kuuluvad institutsioonide halduskulud; muud komisjoni halduskulud, mida ei kajastata ülalnimetatud 5. rubriigis; (4) üldeelarve komisjoni eelarveosa jagudega 24–27 ja 29 (5) seonduvad tegevuskulud. Maksete summa 2007. aastal oli 8 230 miljonit eurot. Maksete jagunemine ülalnimetatud valdkondade vahel on esitatud
  joonisel 11.1
  ja nende alajaotus institutsioonide kaupa
  tabelis 11.1
  .

| 11.2. | Lisaks käsitletakse peatükis ameteid ja muid detsentraliseeritud asutusi ning Euroopa koole. |
| --- | --- |

11.2.

Lisaks käsitletakse peatükis ameteid ja muid detsentraliseeritud asutusi ning Euroopa koole.

Haldus- ja teatavate tegevuskulude eritunnused

| 11.3. | Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhivad institutsioonid otse ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks. |
| --- | --- |

11.3.

Nende kuludega seonduvaid assigneeringuid juhivad institutsioonid otse ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks muudeks kuludeks.

| 11.4. | Kontrollikoja eelmised auditid näitasid, et leitud vead ei olnud olulised. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkontroll on esitatud
  lisas 11.2
  . |
| --- | --- |

11.4.

Kontrollikoja eelmised auditid näitasid, et leitud vead ei olnud olulised. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkontroll on esitatud
  lisas 11.2
  .

Image

Tabel 11.1 – 2007. aasta maksed

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Euroopa Parlament | 1 329 |
| Nõukogu | 558 |
| Komisjon | 4 333 |
| Euroopa Kohus | 265 |
| Euroopa Kontrollikoda | 107 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 109 |
| Regioonide Komitee | 68 |
| Euroopa Ombudsman | 7 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 4 |
| Finantsraamistiku rubriik 5 | 6 780 |
| Komisjoni halduskulud muudes rubriikides (6) | 932 |
| Komisjoni tegevuskulud (6) | 518 |
| Kokku | 8 230 |

(miljonit eurot)

Euroopa Parlament

1 329

Nõukogu

558

Komisjon

4 333

Euroopa Kohus

265

Euroopa Kontrollikoda

107

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

109

Regioonide Komitee

68

Euroopa Ombudsman

7

Euroopa Andmekaitseinspektor

4

Finantsraamistiku rubriik 5

6 780

Komisjoni halduskulud muudes rubriikides (6)

932

Komisjoni tegevuskulud (6)

518

Kokku

8 230

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus

| 11.5. | Kontrollikoda kontrollis punktis 11.1 määratletud institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Audit hõlmas kõikide ülalnimetatud kulude 56 tehingust koosneva esindusliku statistilise valimi kontrollimist, samuti täiendavate tehingute valimite kontrollimist, mis puudutavad juhte, kus varasemate auditite käigus on leitud konkreetseid riske (7). Kontrollikoda hindas ka iga institutsiooni poolt rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme, et määrata kindlaks, kas need vastavad finantsmääruse nõuetele. |
| --- | --- |

11.5.

Kontrollikoda kontrollis punktis 11.1 määratletud institutsioonide halduskulude aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, et esitada erihinnang kinnitava avalduse kontekstis. Audit hõlmas kõikide ülalnimetatud kulude 56 tehingust koosneva esindusliku statistilise valimi kontrollimist, samuti täiendavate tehingute valimite kontrollimist, mis puudutavad juhte, kus varasemate auditite käigus on leitud konkreetseid riske (7). Kontrollikoda hindas ka iga institutsiooni poolt rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme, et määrata kindlaks, kas need vastavad finantsmääruse nõuetele.

Konkreetsed tähelepanekud

| 11.6. | 2007. aastal haldasid kõik institutsioonid finantsmääruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteeme rahuldavalt ja testitud tehingutes olulisi seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid vigu ei leitud. Siiski juhib kontrollikoda tähelepanu allpool toodud leidudele, mida vastav institutsioon peaks arvesse võtma, vaatamata sellele, et nad ei mõjuta oluliselt punktis 11.25 toodud järeldusi. |
| --- | --- |

11.6.

2007. aastal haldasid kõik institutsioonid finantsmääruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteeme rahuldavalt ja testitud tehingutes olulisi seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid vigu ei leitud. Siiski juhib kontrollikoda tähelepanu allpool toodud leidudele, mida vastav institutsioon peaks arvesse võtma, vaatamata sellele, et nad ei mõjuta oluliselt punktis 11.25 toodud järeldusi.

Palkadele kohaldatav korrutustegur

| 11.7. | Alates 1. maist 2004 kehtivate personalieeskirjade XIII lisa artiklis 7 on sätestatud uute palgatasemete järkjärguline rakendamine, kasutades korrutustegurit, mis vähendab võrreldes uue, kõrgema palgatasemega enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike igakuist põhipalka. |
| --- | --- |

11.7.

Alates 1. maist 2004 kehtivate personalieeskirjade XIII lisa artiklis 7 on sätestatud uute palgatasemete järkjärguline rakendamine, kasutades korrutustegurit, mis vähendab võrreldes uue, kõrgema palgatasemega enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike igakuist põhipalka.

| 11.8. | Personalieeskirjade artikli 5 lõikes 5 sätestatakse, et „kõikide sama tegevusüksuse ametnike suhtes kohaldatakse samu töölevõtmis- ja teenistuskarjääri tingimusi”. Allpool esitatud leiud näitavad, et korrutusteguri kasutamisel seda ei tehta. |
| --- | --- |

11.8.

Personalieeskirjade artikli 5 lõikes 5 sätestatakse, et „kõikide sama tegevusüksuse ametnike suhtes kohaldatakse samu töölevõtmis- ja teenistuskarjääri tingimusi”. Allpool esitatud leiud näitavad, et korrutusteguri kasutamisel seda ei tehta.

| 11.7–11.11. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Personalieeskirjade XIII lisa artikliga 7 kehtestati Euroopa institutsioonide alaliste ja ajutiste töötajate suhtes kohaldatava vana ja uue palgaastmestiku vahelise ülemineku tagamiseks keerukas mehhanism, kus oluline osa on korrutusteguritel. Mehhanismi keerukus tuleneb selle kirjeldamisest tekstina, mis on erakordselt raskesti mõistetav (ja isegi enesega vastuolus) ning seega ei võimalda see ühtset ja ühemõttelist tõlgendust. Kuigi parlament oleks soovinud institutsioonidevahelisi suuniseid või konsensust selle mehhanismi kasutamiseks 2005. aastal, kui ta pidi kehtestama reeglid oma eelseisvate edutamiste jaoks, selliseid suuniseid ega konsensust ei tulnud. Parlament arvestas süsteemi kohaldamisel ülemääraselt pika üleminekuajaga kaasnevate tohutute raskuste ja ebakõladega (ning komisjoni reformieelse seletuskirjaga, mis nägi ette paralleelse palgasüsteemi lõppemise 2006. aastaks). Kuigi nüüd on selge, et teised institutsioonid järgisid teistsugust lähenemisviisi, pidas parlament üleminekuperioodi lühendamist tänuväärseks eesmärgiks. Tuleb märkida, et kaks süsteemi näivad suhteliselt kiiresti üksteisele lähenevat, eriti kui võtta arvesse teise edutamise mõju. Igal juhul võib praeguste tavade kohandamine tõstatada märkimisväärseid juriidilisi probleeme. |
| --- | --- |

11.7–11.11.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Personalieeskirjade XIII lisa artikliga 7 kehtestati Euroopa institutsioonide alaliste ja ajutiste töötajate suhtes kohaldatava vana ja uue palgaastmestiku vahelise ülemineku tagamiseks keerukas mehhanism, kus oluline osa on korrutusteguritel. Mehhanismi keerukus tuleneb selle kirjeldamisest tekstina, mis on erakordselt raskesti mõistetav (ja isegi enesega vastuolus) ning seega ei võimalda see ühtset ja ühemõttelist tõlgendust. Kuigi parlament oleks soovinud institutsioonidevahelisi suuniseid või konsensust selle mehhanismi kasutamiseks 2005. aastal, kui ta pidi kehtestama reeglid oma eelseisvate edutamiste jaoks, selliseid suuniseid ega konsensust ei tulnud. Parlament arvestas süsteemi kohaldamisel ülemääraselt pika üleminekuajaga kaasnevate tohutute raskuste ja ebakõladega (ning komisjoni reformieelse seletuskirjaga, mis nägi ette paralleelse palgasüsteemi lõppemise 2006. aastaks). Kuigi nüüd on selge, et teised institutsioonid järgisid teistsugust lähenemisviisi, pidas parlament üleminekuperioodi lühendamist tänuväärseks eesmärgiks. Tuleb märkida, et kaks süsteemi näivad suhteliselt kiiresti üksteisele lähenevat, eriti kui võtta arvesse teise edutamise mõju. Igal juhul võib praeguste tavade kohandamine tõstatada märkimisväärseid juriidilisi probleeme.

Siiski määrab peasekretär haldustöörühma, mis uuriks põhjalikult seda küsimust ja teeks vajaduse korral ettepaneku asjakohasteks kohandamisteks.

| 11.9. | Pärast esimest edutamist arvutatakse uus korrutustegur, mis arvutatakse ümber iga kahe aasta tagant vastavalt palgaastmest tulenevale palgatõusule. Üheski institutsioonides, välja arvatud parlament, ei saa töötajad palgaastmestikus näidatud palga täissummat, juhul kui ümberarvutatud korrutustegur on väiksem kui 1. Parlament kohaldab 1-ga võrduvat korrutustegurit kaks aastat pärast esimest edutamist kõikidele töötajatele, kelle korrutustegur pärast edutamist on väiksem kui 1. 2007. aastal esines 503 sellist juhtu. Sellise teguviisi tulemusel olid kulud suuremad kui teistes institutsioonides kohaldatud menetluse puhul. |
| --- | --- |

11.9.

Pärast esimest edutamist arvutatakse uus korrutustegur, mis arvutatakse ümber iga kahe aasta tagant vastavalt palgaastmest tulenevale palgatõusule. Üheski institutsioonides, välja arvatud parlament, ei saa töötajad palgaastmestikus näidatud palga täissummat, juhul kui ümberarvutatud korrutustegur on väiksem kui 1. Parlament kohaldab 1-ga võrduvat korrutustegurit kaks aastat pärast esimest edutamist kõikidele töötajatele, kelle korrutustegur pärast edutamist on väiksem kui 1. 2007. aastal esines 503 sellist juhtu. Sellise teguviisi tulemusel olid kulud suuremad kui teistes institutsioonides kohaldatud menetluse puhul.

| 11.10. | Kui pärast edutamist arvutatud korrutustegur on suurem kui 1, kasutab Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda korrutustegurit kahe aasta jooksul pärast edutamist, siis kui leiab aset esimene järgmisesse järku edasiliikumine. Teised institutsioonid aga vähendavad korrutustegurit 1-ni pärast esimest edasiliikumist järgmisesse järku ja muudavad korrutusteguri 1 ületava osa väljateenitud staažiks. Kui Majandus- ja Sotsiaalkomitee jätkab 1-st suurema korrutusteguri kohaldamist ega muuda korrutusteguri 1 ületavat osa väljateenitud staažiks, annab ta oma töötajatele majanduslikke privileege, mida teised institutsioonid ei tee. |
| --- | --- |

11.10.

Kui pärast edutamist arvutatud korrutustegur on suurem kui 1, kasutab Majandus- ja Sotsiaalkomitee seda korrutustegurit kahe aasta jooksul pärast edutamist, siis kui leiab aset esimene järgmisesse järku edasiliikumine. Teised institutsioonid aga vähendavad korrutustegurit 1-ni pärast esimest edasiliikumist järgmisesse järku ja muudavad korrutusteguri 1 ületava osa väljateenitud staažiks. Kui Majandus- ja Sotsiaalkomitee jätkab 1-st suurema korrutusteguri kohaldamist ega muuda korrutusteguri 1 ületavat osa väljateenitud staažiks, annab ta oma töötajatele majanduslikke privileege, mida teised institutsioonid ei tee.

| 11.10. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Komitee mõistab, et mõned institutsioonid muudavad korrutusteguri, mis on suurem kui 1, pärast esimest edutamist vastavaks staažiks. Komitee ei ole siiski veendunud, et see on personalieeskirja parim tõlgendamine. |
| --- | --- |

11.10.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Komitee mõistab, et mõned institutsioonid muudavad korrutusteguri, mis on suurem kui 1, pärast esimest edutamist vastavaks staažiks. Komitee ei ole siiski veendunud, et see on personalieeskirja parim tõlgendamine.

Komitee on teadlik komisjoni personali mitmetest sellekohastest kaebustest personalieeskirja artikli 90 lõike 2 alusel ja ühest hagist Euroopa Kohtule (F-22/07, L/Commission).

Seepärast jätkab komitee Euroopa Kohtu otsust oodates oma praeguse tava kasutamist. Institutsioonide huvide kaitsmiseks on komitee teavitanud komitee kõiki asjaomaseid ametnikke sellest, et praegune tava võidakse läbi vaadata. Sellisel juhul viib komitee oma meetodi kõnealuse otsusega kooskõlla, vajaduse korral tagasiulatuvalt. Eeldusel, et teised Euroopa institutsioonid teevad sama, koheldakse komitee personali sel viisil võrdselt kõigi teiste Euroopa institutsioonide ametnikega.

Komitees on alates uue personalieeskirja jõustumisest toimunud kokku 237 edutamist (2004, 2005, 2006, 2007). Nende hulgas on seni olnud 25 juhtumit, kus korrutustegur on suurem kui 1.

| 11.11. | Institutsioonid peaksid korrutustegurit käsitlevaid personalieeskirjade sätteid tõlgendama ja rakendama ühel ja samal viisil, et tagada personalieeskirjade seaduslik ja korrektne rakendamine kõikides institutsioonides ja seeläbi töötajate võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

11.11.

Institutsioonid peaksid korrutustegurit käsitlevaid personalieeskirjade sätteid tõlgendama ja rakendama ühel ja samal viisil, et tagada personalieeskirjade seaduslik ja korrektne rakendamine kõikides institutsioonides ja seeläbi töötajate võrdne kohtlemine.

Parlament

Ülekantud assigneeringute maksed

| 11.12. | Parlament kirjutas 20. detsembril 2006 alla kõrglahutusega teleülekannete kaamerate tarnelepingule D5-hoone jaoks Brüsselis. Lepingus sätestati, et kogusumma 30-protsendiline lõppmakse tuli teha pärast varustuse kättesaamist ja paigaldamist. 1 486 598 euro suurune lõppmakse, mis sisaldas eespool nimetatud 30 % (637 111 eurot), tehti 19. detsembril 2007. Kuigi varustus võeti vastu, oli 17. detsembri 2007 kuupäevaga kaupade lõplikku vastuvõtmist kinnitavas dokumendis sätestatud, et varustust ei paigaldata enne 2008. aasta juunit. 30-protsendilist lõppmakset ei oleks tohtinud teha, kuna seda lepingus veel ei nõutud, vastav 2006. aastal üle kantud assigneeringute summa oleks tulnud tühistada ja 2008. aastal tehtavate maksete osas oleks tulnud kasutada 2008. aasta eelarve assigneeringuid. |
| --- | --- |

11.12.

Parlament kirjutas 20. detsembril 2006 alla kõrglahutusega teleülekannete kaamerate tarnelepingule D5-hoone jaoks Brüsselis. Lepingus sätestati, et kogusumma 30-protsendiline lõppmakse tuli teha pärast varustuse kättesaamist ja paigaldamist. 1 486 598 euro suurune lõppmakse, mis sisaldas eespool nimetatud 30 % (637 111 eurot), tehti 19. detsembril 2007. Kuigi varustus võeti vastu, oli 17. detsembri 2007 kuupäevaga kaupade lõplikku vastuvõtmist kinnitavas dokumendis sätestatud, et varustust ei paigaldata enne 2008. aasta juunit. 30-protsendilist lõppmakset ei oleks tohtinud teha, kuna seda lepingus veel ei nõutud, vastav 2006. aastal üle kantud assigneeringute summa oleks tulnud tühistada ja 2008. aastal tehtavate maksete osas oleks tulnud kasutada 2008. aasta eelarve assigneeringuid.

| 11.12. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Brüsseli D5-hoone jaoks kõrglahutusega ülekandekaamerate ostmise lepingus nähakse ette lepinguhinnast 30 % lõppmakse tegemist pärast seadmete saabumist ja paigaldamist. |
| --- | --- |

11.12.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Brüsseli D5-hoone jaoks kõrglahutusega ülekandekaamerate ostmise lepingus nähakse ette lepinguhinnast 30 % lõppmakse tegemist pärast seadmete saabumist ja paigaldamist.

Seadmete vastuvõttu kinnitati 17. detsembril 2007, kuid paigaldamist ei toimunud, kuna hoonet ei olnud võimalik kasutada.

Lõppmakse tehti 19. detsembril 2007, võttes arvesse järgmisi punkte: iga kaamera toimimise kontrolli peeti samaväärseks nende paigaldamisega; lepingulist garantiid, mis oli kaks aastat lõplikust kättesaamisest, pikendati kuue kuu võrra; tarnija kohustus paigaldama seadmed kohe pärast hoone kasutatavaks muutumist.

Eelarvevahendite käsutaja pidas neid punkte piisavaks, et teha lõppmakse, kasutades selleks 2006. aastast üle kantud assigneeringuid.

Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus

| 11.13. | Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks võetud meetmete ja tehtud otsuste kohta, mis puudutasid lähetuste majutuskulude hüvitisi, Euroopa Parlamendi liikmete assistentide hüvitisi ja Euroopa Parlamendi liikmete täiendavat pensioniskeemi, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  . |
| --- | --- |

11.13.

Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks võetud meetmete ja tehtud otsuste kohta, mis puudutasid lähetuste majutuskulude hüvitisi, Euroopa Parlamendi liikmete assistentide hüvitisi ja Euroopa Parlamendi liikmete täiendavat pensioniskeemi, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  .

Nõukogu

Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus

| 11.14. | Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks kasutamata lisapuhkuse maksete kohta, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  . |
| --- | --- |

11.14.

Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks kasutamata lisapuhkuse maksete kohta, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  .

Komisjon (8)

Üürikulud (välissuhete peadirektoraat)

| 11.15. | Komisjoni delegatsiooni üüritud hoonega seonduvad linnamaksud, mille summa oli ligikaudu 44 000 eurot, maksti rendileandja nimel suulise nõusoleku alusel, kuigi vastavalt finantsmääruse artiklile 88 tuleb lepingud kirjalikult sõlmida. Hüvitise nõue saadeti rendileandjale, aga mitte võlateate vormis, mis oleks olnud kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 78 lõikega 3 (täpsemalt, võla tasumise tähtaega ei määratud ja võlgnikku ei teavitatud, et tähtajast mittekinnipidamise korral võidakse sissenõue teha tasaarveldusega). Samuti ei väljastatud sissenõudekorraldust. Ülalnimetatud eeskirjade eiramine ohustas Euroopa Liidu finantshuve. Kui delegatsioon oleks väljastanud õigeaegse ja formaalselt korrektse võlateate, oleks võlasumma saanud sisse nõuda, tehes tasaarvelduse 2008. aasta üüri aastamaksest. |
| --- | --- |

11.15.

Komisjoni delegatsiooni üüritud hoonega seonduvad linnamaksud, mille summa oli ligikaudu 44 000 eurot, maksti rendileandja nimel suulise nõusoleku alusel, kuigi vastavalt finantsmääruse artiklile 88 tuleb lepingud kirjalikult sõlmida. Hüvitise nõue saadeti rendileandjale, aga mitte võlateate vormis, mis oleks olnud kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 78 lõikega 3 (täpsemalt, võla tasumise tähtaega ei määratud ja võlgnikku ei teavitatud, et tähtajast mittekinnipidamise korral võidakse sissenõue teha tasaarveldusega). Samuti ei väljastatud sissenõudekorraldust. Ülalnimetatud eeskirjade eiramine ohustas Euroopa Liidu finantshuve. Kui delegatsioon oleks väljastanud õigeaegse ja formaalselt korrektse võlateate, oleks võlasumma saanud sisse nõuda, tehes tasaarvelduse 2008. aasta üüri aastamaksest.

| 11.15. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon nõustub, et asjaomane delegatsioon ei järginud nõuetekohaseid haldus- ja finantsmenetlusi. Praegu vaadatakse kõnealuse delegatsiooni juhtimis- ja järelevalvesüsteeme põhjalikult läbi ja pärast seda võetakse vajaduse korral asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

11.15.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon nõustub, et asjaomane delegatsioon ei järginud nõuetekohaseid haldus- ja finantsmenetlusi. Praegu vaadatakse kõnealuse delegatsiooni juhtimis- ja järelevalvesüsteeme põhjalikult läbi ja pärast seda võetakse vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et delegatsioon oleks pidanud lisama allüürilepingusse eriklausli linnamaksude tasumise kohta üüritud hoone rendileandja nimel.

Samuti nõustutakse kontrollikoja tähelepanekute ja märkustega, mis käsitlevad sissenõude ja maksetähtaja puudumist, kuna finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sätestatud nõuetekohastest menetlustest ei peetud kinni.

Delegatsioon võttis siiski meetmeid ja nõudis ettemakstud summa täies ulatuses sisse (üüritud hoone rendileandja maksis kogu summa ehk ligikaudu 44 000 eurot 14. aprillil 2008 delegatsioonile tagasi). Nimetatud tagasimakse tulemusena ei kahjustatud tegelikult seega mingil määral komisjoni finantshuve, kuigi oli rikutud nõuetekohaseid menetlusi.

Ülekantud assigneeringute maksed (OIL)

| 11.16. | Selleks, et vältida ülekantud assigneeringute tühistamist, tegi OIL 2007. aasta detsembris 55 000 euro suuruse hoonete teenindus- ja hoolduskulude viienda ettemakse. Vastavalt rendilepingule tuli teha ainult neli kvartalipõhist makset. Kuna täiendav ettemakse ei vastanud nõuetekohaselt võetud kohustustele (finantsmääruse artikli 9 lõige 4), ei oleks seda tohtinud teha ja vastav ülekantud assigneeringute summa oleks tulnud tühistada. |
| --- | --- |

11.16.

Selleks, et vältida ülekantud assigneeringute tühistamist, tegi OIL 2007. aasta detsembris 55 000 euro suuruse hoonete teenindus- ja hoolduskulude viienda ettemakse. Vastavalt rendilepingule tuli teha ainult neli kvartalipõhist makset. Kuna täiendav ettemakse ei vastanud nõuetekohaselt võetud kohustustele (finantsmääruse artikli 9 lõige 4), ei oleks seda tohtinud teha ja vastav ülekantud assigneeringute summa oleks tulnud tühistada.

| 11.16. | KOMISJONI VASTUS
  Infrastruktuuri- ja logistikatalitus Luxembourgis (OIL) haldab üksnes haldusassigneeringuid. Haldusassigneeringute näol on vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 1 tegu liigendamata assigneeringutega. Seetõttu saab assigneeringuid, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kanda üle üksnes järgnevasse aastasse (finantsmääruse artikli 9 lõige 4). |
| --- | --- |

11.16.

KOMISJONI VASTUS

Infrastruktuuri- ja logistikatalitus Luxembourgis (OIL) haldab üksnes haldusassigneeringuid. Haldusassigneeringute näol on vastavalt finantsmääruse artikli 179 lõikele 1 tegu liigendamata assigneeringutega. Seetõttu saab assigneeringuid, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kanda üle üksnes järgnevasse aastasse (finantsmääruse artikli 9 lõige 4).

Kõnealuse hoone rendilepinguga on ette nähtud, et teenindus- ja hoolduskulude lõpparuande summa tasutakse nelja ettemakse ja ühe lõppmaksega. 2007. aasta lõpus teatati OILile, et hoone ühistu oli lükanud tagasi hoone haldaja koostatud 2006. aasta kulude lõpparuande. Maksmisele kuuluva summa suurust hinnatakse rohkem kui 55 000 eurole.

Selleks et mitte rikkuda eelarves aastasuse põhimõtet kaks korda (2006. ja 2008. aasta ülekantud assigneeringute tühistamise tõttu), palus OIL hoone haldajalt kirjalikult, et too nõuaks sisse 55 000 euro suuruse täiendava ettemakse. 2008. aasta juuni seisuga ei olnud 2006. aasta lõpparuannet ikka veel koostatud.

Palgamaksed (PMO)

| 11.17. | PMO poolt läbi viidud järelkontrollid näitasid, et failitöötlusvea tõttu maksti 2007. aasta jaanuaris 118 endisele ajutisele töötajale 365 000 euro suurune kogusumma, kuigi nad enam komisjonis ei töötanud. Eelkontrollide käigus ei avastatud viga enne lõplikku palgaarvestust, mis näitab seda, et palgaarvestusega seonduvate menetluste kontrollid ei ole piisavad. 2008. aastal tehakse jätkuvalt sissenõudeid. |
| --- | --- |

11.17.

PMO poolt läbi viidud järelkontrollid näitasid, et failitöötlusvea tõttu maksti 2007. aasta jaanuaris 118 endisele ajutisele töötajale 365 000 euro suurune kogusumma, kuigi nad enam komisjonis ei töötanud. Eelkontrollide käigus ei avastatud viga enne lõplikku palgaarvestust, mis näitab seda, et palgaarvestusega seonduvate menetluste kontrollid ei ole piisavad. 2008. aastal tehakse jätkuvalt sissenõudeid.

| 11.17. | KOMISJONI VASTUS
  Vahejuhtum toimus ajal, mil suurem osa palgaarvestussüsteemis NAP kasutatud andmetest saadi Sysperist (personaliandmete haldamise süsteemist, mis on vahepeal asendatud süsteemiga Sysper2). |
| --- | --- |

11.17.

KOMISJONI VASTUS

Vahejuhtum toimus ajal, mil suurem osa palgaarvestussüsteemis NAP kasutatud andmetest saadi Sysperist (personaliandmete haldamise süsteemist, mis on vahepeal asendatud süsteemiga Sysper2).

28. detsembril 2006 eksiti Sysperi andmete parandamisel, mille tõttu sisaldasid edastatud andmed vigu. Viga ei tuvastatud eelkontrolli käigus, sest see oli juba selleks ajaks toimunud. Kuna tegu oli puhkuste perioodiga ja tööl oli vähem inimesi, ei avastatud viga ka viimasel hetkel tavapärase kontrollmehhanismi abil.

Viga leiti 2007. aasta jaanuari keskpaigas, kuid selleks ajaks olid summad juba endistele ajutistele töötajatele välja makstud. Enamikul juhtudel ei valmistanud summade tagasinõudmine probleeme. 2008. aasta juuni seisuga oli 118 juhtumist sulgemata veel 9 (see hõlmab ka järelmaksetena tasutavaid summasid).

Talitustele on meenutatud tööjuhendis sätestatud tähtaegu, millest viimasel hetkel tehtavate muudatuste puhul tuleb kinni pidada, ning eelkontrolli ja palga lõpliku väljamaksmise vahelist ajavahemikku on lühendatud.

Kuna vahejuhtum toimus erandlikel asjaoludel, ei saa sellest komisjoni arvates järeldada, nagu puuduks piisav kontroll.

Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlus

| 11.18. | Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks lähetuste majutuskulude hüvitiste ja peretoetuste kohta, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  . |
| --- | --- |

11.18.

Võttes arvesse varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkäsitlust, andis audit alust märkusteks lähetuste majutuskulude hüvitiste ja peretoetuste kohta, mille kohta on ülevaade esitatud
  lisas 11.2
  .

Euroopa Kohus

Lepingulised töötajad

| 11.19. | Auditi käigus leiti, et kohtu halduskomitee otsuses lepinguliste töötajate värbamise ja töölevõtmise kohta ei ole kehtestatud abiülesandeid sooritavaid lepingulisi töötajaid puudutavat valikumenetlust (Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 3b. Seetõttu ei ole kohus kasutusele võtnud ametlikke valikumenetlusi lühiajaliste lepingutega töötajate värbamiseks, et asendada töötajaid, kellel ei ole võimalik oma kohustusi täita. Näiteks kui tõlketeenistuse keeleüksustel on tarvis asendada emaduspuhkusel olevaid tõlkijaid, kuulub lepinguliste asendustöötajate valik vastava üksuse juhataja pädevusse. Kuna abiülesandeid sooritavate lepinguliste töötajate kohta kehtivad konkreetsed valikumenetlused (sh näiteks valimiskomisjonide kasutamine) puuduvad, ei taga kohtus kasutatavad reeglid, et sellistel juhtudel järgitakse täielikult Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 82 lõikes 1 (9) sätestatud nõudeid ja välditakse ebaobjektiivse valiku ohtu. |
| --- | --- |

11.19.

Auditi käigus leiti, et kohtu halduskomitee otsuses lepinguliste töötajate värbamise ja töölevõtmise kohta ei ole kehtestatud abiülesandeid sooritavaid lepingulisi töötajaid puudutavat valikumenetlust (Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 3b. Seetõttu ei ole kohus kasutusele võtnud ametlikke valikumenetlusi lühiajaliste lepingutega töötajate värbamiseks, et asendada töötajaid, kellel ei ole võimalik oma kohustusi täita. Näiteks kui tõlketeenistuse keeleüksustel on tarvis asendada emaduspuhkusel olevaid tõlkijaid, kuulub lepinguliste asendustöötajate valik vastava üksuse juhataja pädevusse. Kuna abiülesandeid sooritavate lepinguliste töötajate kohta kehtivad konkreetsed valikumenetlused (sh näiteks valimiskomisjonide kasutamine) puuduvad, ei taga kohtus kasutatavad reeglid, et sellistel juhtudel järgitakse täielikult Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 82 lõikes 1 (9) sätestatud nõudeid ja välditakse ebaobjektiivse valiku ohtu.

| 11.19. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Euroopa Kohus artiklis 3b osutatud lepingulisi tööajaid tööle üldjuhul ainult kas selliste ametnike või ajutiste töötajate asendamiseks, kes on rasedus- ja sünnituspuhkusel või haiguspuhkusel, või erandlikel tingimustel lisatöötajate saamiseks selleks, et tulla toime erakordselt suure töökoormusega teatud valdkonnas. Neid võetakse tavaliselt tööle lühikesteks perioodideks. Lisaks tekib enamik selliseid vajadusi spetsialiseerunud töötajate (nt jurist-lingvistide) osas, keda ei ole lühikeseks perioodiks Luxembourgi tööletulekuks vabalt võtta. |
| --- | --- |

11.19.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Euroopa Kohus artiklis 3b osutatud lepingulisi tööajaid tööle üldjuhul ainult kas selliste ametnike või ajutiste töötajate asendamiseks, kes on rasedus- ja sünnituspuhkusel või haiguspuhkusel, või erandlikel tingimustel lisatöötajate saamiseks selleks, et tulla toime erakordselt suure töökoormusega teatud valdkonnas. Neid võetakse tavaliselt tööle lühikesteks perioodideks. Lisaks tekib enamik selliseid vajadusi spetsialiseerunud töötajate (nt jurist-lingvistide) osas, keda ei ole lühikeseks perioodiks Luxembourgi tööletulekuks vabalt võtta.

Need kaks tegurit – töölepingute lühidus ja kvalifitseeritud kandidaatide sage puudus – selgitavad, miks artiklis 3b osutatud lepinguliste töötajate töölevõtmiseks ei ole seni formaalselt kehtestatud spetsiaalseid valikumenetlusi.

Meile ei ole teada ühtegi juhtumit, mille kohta võiks öelda, et töölevõtmise otsust oleks võinud mõjutada tegurid, mis ei ole objektiivsed. Mis puutub eelkõige rasedus- ja sünnituspuhkusel olevate jurist-lingvistide asendamisse tõlkeosakondades, millele kontrollikoda viitab, siis kõikide „Artiklis 3b” osutatud lepinguliste töötajate töölevõtmise otsustas lepingute sõlmimiseks volitatud asutus (s.o Euroopa Kohtu kohtusekretär) osakonnajuhataja ettepaneku põhjal pärast konsulteerimist tõlketeenistuse peadirektoriga. Sageli on kasutatud ad hoc valikumenetlusi. Kõik nende abiülesannete sooritamiseks tööle võetud töötajad vastasid töökoha nõuetele juriidilise kvalifikatsiooni, keelteoskuse ja õigustõlkealase kogemuse osas.

Euroopa Kontrollikoda

| 11.20. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, (10) mis väljastas kontrollikoja vahendite kasutamise seaduslikkuse ja korrektsuse ning perioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 kohaldatud kontrollimenetluste kohta kinnitava aruande. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul „ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes ülalkirjeldatud kriteeriumidele: a) kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil, b) kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajalikku garantiid, et finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.” Aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

11.20.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorfirma, (10) mis väljastas kontrollikoja vahendite kasutamise seaduslikkuse ja korrektsuse ning perioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 kohaldatud kontrollimenetluste kohta kinnitava aruande. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul „ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes ülalkirjeldatud kriteeriumidele: a) kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil, b) kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajalikku garantiid, et finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.” Aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 11.21. | Välja arvatud punktis 11.11 nimetatud asjaolu, ei andnud audit alust olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

11.21.

Välja arvatud punktis 11.11 nimetatud asjaolu, ei andnud audit alust olulisteks tähelepanekuteks.

Regioonide Komitee

| 11.22. | Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

11.22.

Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks.

Euroopa Ombudsman

| 11.23. | Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

11.23.

Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks.

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 11.24. | Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks. |
| --- | --- |

11.24.

Audit ei andnud alust olulisteks tähelepanekuteks.

Üldine järeldus

| 11.25. | Oma audititööle tuginedes tegi kontrollikoda järelduse, et punktis 11.1 viidatud kulude raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes ei esine olulisi vigu ja kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavad finantsmääruse nõuetele. |
| --- | --- |

11.25.

Oma audititööle tuginedes tegi kontrollikoda järelduse, et punktis 11.1 viidatud kulude raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes ei esine olulisi vigu ja kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavad finantsmääruse nõuetele.

EUROOPA LIIDU AMETID

| 11.26. | Euroopa Liidu ametite ja muude detsentraliseeritud asutuste auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. Kontrollikoda auditeeris 2007. eelarveaastal 27 ametit. Nende eelarvete kogusumma oli 2007. aastal 1 243,5 miljonit eurot. Agentuuride põhiandmed on esitatud
  tabelis 11.2
  . |
| --- | --- |

11.26.

Euroopa Liidu ametite ja muude detsentraliseeritud asutuste auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. Kontrollikoda auditeeris 2007. eelarveaastal 27 ametit. Nende eelarvete kogusumma oli 2007. aastal 1 243,5 miljonit eurot. Agentuuride põhiandmed on esitatud
  tabelis 11.2
  .

| 11.27. | Kontrollikoda esitab märkusteta järeldusotsused raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kõikide auditeeritud ametite (11) osas, välja arvatud Euroopa Politseikolledž (12) ja GNSS Euroopa järelevalveamet (13). |
| --- | --- |

11.27.

Kontrollikoda esitab märkusteta järeldusotsused raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kõikide auditeeritud ametite (11) osas, välja arvatud Euroopa Politseikolledž (12) ja GNSS Euroopa järelevalveamet (13).

EUROOPA KOOLID

| 11.28. | Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2007. aasta eelarvet suurusega 240,7 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetusest (129,2 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksetest (51,9 miljonit eurot) (14). Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 11.3
  . |
| --- | --- |

11.28.

Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa koolide kohta (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide 2007. aasta eelarvet suurusega 240,7 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetusest (129,2 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksetest (51,9 miljonit eurot) (14). Euroopa koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 11.3
  .

| 11.29. | Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis seaksid kontrollitud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.29.

Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis seaksid kontrollitud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kahtluse alla.

Tabel 11.2 – Euroopa liidu ametid – Põhiandmed

| Euroopa Liidu ametid ja muud detsentraliseeritud asutused | Peakorter | Esimene sõltumatuna tegutsemise aasta | Eelarve (15)


  (miljonit eurot) | Heakskiidetud ametikohti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Ametid |
| Euratomi Tarneagentuur | Luksemburg | 1960 | 0,3 | 0,2 | — | — |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloníki | 1977 | 17,4 | 16,8 | 97 | 95 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1977 | 20,2 | 19,8 | 94 | 94 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | Kopenhaagen | 1994 | 35,1 | 37,1 | 116 | 115 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1994 | 25,5 | 27 | 100 | 105 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | Lissabon | 1995 | 13,8 | 13 | 82 | 77 |
| Euroopa Ravimiamet | London | 1994 | 163,1 | 139 | 441 | 424 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luksemburg | 1995 | 46,1 | 40,9 | 200 | 189 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1995 | 13,4 | 11,2 | 42 | 41 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | Alicante | 1995 | 276 | 211,7 | 647 | 675 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1996 | 14,9 | 14,1 | 42 | 40 |
| Euroopa Põhiõiguste Amet (16) | Viin | 1998 | 14,5 | 9,4 | 46 | 37 |
| Euroopa Ülesehitusamet | Thessaloníki | 2000 | 250 | 271 | 108 | 108 |
| Euroopa Politseikolledž (17) | Bramshill | 2006 | 7,4 | 5 | 22,5 | 22 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 18,4 | 14,7 | 147 | 112 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Köln | 2003 | 72 | 65,7 | 467 | 328 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon | 2003 | 48,2 | 44,7 | 153 | 132 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Parma | 2003 | 52,2 | 40,2 | 300 | 250 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Heraklion | 2005 | 8,3 | 6,8 | 44 | 44 |
| Euroopa Raudteeagentuur (17) | Valenciennes | 2006 | 16,6 | 14,4 | 116 | 95 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm | 2005 | 28,9 | 17,1 | 90 | 50 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (17) | Varssavi | 2006 | 42,2 | 19,2 | 49 | 28 |
| Euroopa GNSS Järelevalveamet (17) | Brüssel (18) | 2006 | 7,0 | 7 | 39 | 30 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (17) | Vigo | 2007 | 5 | — | 38 | |
| Rakendusametid |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (17) | Brüssel | 2006 | 6,9 | 5,6 | 35 | 46 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (17) | Brüssel | 2006 | 36 | 29,2 | 83 | 75 |
| Rahvatervise Programmi Täitevamet (17) | Luksemburg | 2007 | 4,1 | — | 28 | — |
| Kokku | 1 243,5 | 1 080,7 | 3 626,5 | 3 212 |

Euroopa Liidu ametid ja muud detsentraliseeritud asutused

Peakorter

Esimene sõltumatuna tegutsemise aasta

Eelarve (15)

(miljonit eurot)

Heakskiidetud ametikohti

2007

2006

2007

2006

Ametid

Euratomi Tarneagentuur

Luksemburg

1960

0,3

0,2

—

—

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloníki

1977

17,4

16,8

97

95

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1977

20,2

19,8

94

94

Euroopa Keskkonnaagentuur

Kopenhaagen

1994

35,1

37,1

116

115

Euroopa Koolitusfond

Torino

1994

25,5

27

100

105

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Lissabon

1995

13,8

13

82

77

Euroopa Ravimiamet

London

1994

163,1

139

441

424

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luksemburg

1995

46,1

40,9

200

189

Ühenduse Sordiamet

Angers

1995

13,4

11,2

42

41

Siseturu Ühtlustamise Amet

Alicante

1995

276

211,7

647

675

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1996

14,9

14,1

42

40

Euroopa Põhiõiguste Amet (16)

Viin

1998

14,5

9,4

46

37

Euroopa Ülesehitusamet

Thessaloníki

2000

250

271

108

108

Euroopa Politseikolledž (17)

Bramshill

2006

7,4

5

22,5

22

Eurojust

Haag

2002

18,4

14,7

147

112

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln

2003

72

65,7

467

328

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon

2003

48,2

44,7

153

132

Euroopa Toiduohutusamet

Parma

2003

52,2

40,2

300

250

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Heraklion

2005

8,3

6,8

44

44

Euroopa Raudteeagentuur (17)

Valenciennes

2006

16,6

14,4

116

95

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm

2005

28,9

17,1

90

50

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (17)

Varssavi

2006

42,2

19,2

49

28

Euroopa GNSS Järelevalveamet (17)

Brüssel (18)

2006

7,0

7

39

30

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (17)

Vigo

2007

5

—

38

Rakendusametid

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (17)

Brüssel

2006

6,9

5,6

35

46

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (17)

Brüssel

2006

36

29,2

83

75

Rahvatervise Programmi Täitevamet (17)

Luksemburg

2007

4,1

—

28

—

Kokku

1 243,5

1 080,7

3 626,5

3 212

Tabel 11.3 – Euroopa koolid – Peamised andmed

| Euroopa Kool | Riik | Eelarve (19)
   (20)


  (miljonit eurot) | Komisjoni toetus (20)


  (miljonit eurot) | Õpilaste arv (21) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Sekretariaat | Belgia | 9,3 | 8,8 | 7,5 | 7,5 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 35,1 | 34,1 | 21,1 | 21,5 | 3 376 | 3 285 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 7,0 | 6,9 | 2,9 | 3,7 | 897 | 922 |
| Brüssel I Uccle | Belgia | 30,4 | 27,8 | 21,0 | 19,0 | 3 045 | 2 954 |
| Brüssel II (Woluwé) | Belgia | 29,3 | 27,6 | 19,2 | 18,0 | 2 893 | 2 919 |
| Brüssel III (Ixelles) | Belgia | 26,2 | 25,8 | 16,7 | 17,0 | 2 621 | 2 646 |
| Brüssel IV | Belgia | 2,4 | — | 1,8 | — | 172 | — |
| Mol | Belgia | 11,2 | 10,9 | 6,0 | 6,1 | 657 | 654 |
| Varese | Itaalia | 17,9 | 16,5 | 8,8 | 8,4 | 1 317 | 1 317 |
| Karlsruhe | Saksamaa | 11,9 | 11,7 | 3,5 | 3,4 | 1 001 | 964 |
| München | Saksamaa | 18,9 | 18,5 | 0,4 | 1,0 | 1 666 | 1 599 |
| Frankfurt | Saksamaa | 10,3 | 10,7 | 3,8 | 4,7 | 978 | 937 |
| Alicante | Hispaania | 11,3 | 11,1 | 4,2 | 6,0 | 1 017 | 990 |
| Bergen | Holland | 9,8 | 10,0 | 4,6 | 5,4 | 554 | 563 |
| Culham | Ühendkuningriik | 11,1 | 10,8 | 5,9 | 5,4 | 827 | 832 |
| Kokku | 242,1 | 231,1 | 127,4 | 127,1 | 21 021 | 20 582 |
| NB: Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi. |

Euroopa Kool

Riik

Eelarve (19)
   (20)

(miljonit eurot)

Komisjoni toetus (20)

(miljonit eurot)

Õpilaste arv (21)

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Sekretariaat

Belgia

9,3

8,8

7,5

7,5

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

35,1

34,1

21,1

21,5

3 376

3 285

Luxembourg II

Luksemburg

7,0

6,9

2,9

3,7

897

922

Brüssel I Uccle

Belgia

30,4

27,8

21,0

19,0

3 045

2 954

Brüssel II (Woluwé)

Belgia

29,3

27,6

19,2

18,0

2 893

2 919

Brüssel III (Ixelles)

Belgia

26,2

25,8

16,7

17,0

2 621

2 646

Brüssel IV

Belgia

2,4

—

1,8

—

172

—

Mol

Belgia

11,2

10,9

6,0

6,1

657

654

Varese

Itaalia

17,9

16,5

8,8

8,4

1 317

1 317

Karlsruhe

Saksamaa

11,9

11,7

3,5

3,4

1 001

964

München

Saksamaa

18,9

18,5

0,4

1,0

1 666

1 599

Frankfurt

Saksamaa

10,3

10,7

3,8

4,7

978

937

Alicante

Hispaania

11,3

11,1

4,2

6,0

1 017

990

Bergen

Holland

9,8

10,0

4,6

5,4

554

563

Culham

Ühendkuningriik

11,1

10,8

5,9

5,4

827

832

Kokku

242,1

231,1

127,4

127,1

21 021

20 582

NB: Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi.

---

(1)  Vt punkt 11.1.

(2)  Euroopa Parlament, nõukogu, komisjon, Euroopa Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa Andmekaitseinspektor.

(3)  Institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006).

(4)  Finantsmääruse artikli 41 lõike 2 kohaselt tuleb üldeelarve komisjoni eelarveosas sisalduvad haldusassigneeringud koondada ühte jakku. Seda tehakse iga jao peatükis 01. Mitte kõik nimetatud haldusassigneeringud ei ole seotud „rubriigi 5” halduskuludega, mõned on seotud finantsraamistiku muude rubriikidega.

(5)  24. jagu hõlmab pettustevastast võitlust, 25. jagu komisjoni poliitika kooskõlastamist ja õigusabi, 26. jagu komisjoni administratsiooni, 27. jagu eelarvet ja 29. jagu statistikat.

(6)  2006. aastal käsitleti neid kulusid kontrollikoja aastaaruande muudes peatükkides.

(7)  Korrutusteguri kasutamine töötajate palkade arvestamisel, lepinguliste töötajate töölevõtmine ja ülekantud assigneeringute maksed.

(8)  Enamiku halduskulude eest vastutavad järgmised komisjoni talitused: personali ja halduse peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, suulise tõlke peadirektoraat, meedia ja teabevahetuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIL), Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB), üksikute maksete haldamise ja arveldamise talitus (PMO), Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO), Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus (OPOCE).

(9)  „Lepingulised töötajad valitakse liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt, võtmata arvesse rassi, etnilist päritolu, poliitilisi, filosoofilisi ja usulisi tõekspidamisi, vanust või puuet, sugu või seksuaalset sättumust ning perekonnaseisu ega pereolusid”.

(10)  PriceWaterhouseCoopers, Société à responsabilité limité, réviseur d'Entreprises

(11)  Kontrollikoja aastataruanne ametite raamatupidamisaruannete kohta avaldatakse kontrollikoja veebilehel (http://www.eca.europa.eu) ja Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud Euratomi Tarneagentuuri kohta.

(12)  Märkustega järeldusotsus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

(13)  Järeldusotsuse andmisest loobumine raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta.

(14)  Allikas: Euroopa Koolide 2008. aasta eelarve üldine sissejuhatus.

(15)  Maksete assigneeringud.

(16)  Varem: Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus.

(17)  Amet sai finantsalase sõltumatuse 2006. aastal.

(18)  Ajutine asukoht.

(19)  Iga Euroopa Kooli ja sekretariaadi eelarves ette nähtud tulude ja kulude kogusummad, sealhulgas algselt vastu võetud eelarvetesse tehtud muudatused.

(20)  Allikas: Euroopa Koolid, 2007. aasta lõpparuanne.

(21)  Allikas: peasekretäri 2007. aasta aastaaruanne Euroopa Koolide kuratooriumile.

NB: Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi.

LISA 11.1

Haldus- ja teatavate tegevuskulude tehingute testimise tulemused (1)

| Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta | 7 % |
| --- | --- |
| Vigade määr | vähem kui 2 % |

Valimi alusel koostatud hinnang vigadest mõjutatud maksete osa kohta

7 %

Vigade määr

vähem kui 2 %

---

(1)  Tabel ei sisalda andmeid ametite ega Euroopa Koolide kohta.

LISA 11.2

Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelkontroll

| Kontrollikoja tähelepanekud | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine |
| 2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.6 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.7:
  1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. | Vahepeal muutsid nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee oma sise-eeskirju, et tagada personalieeskirjade järgimine. | Parlament ja komisjon peaksid muutma oma sise-eeskirju, et tagada lähetuste majutuskulude hüvitamine kooskõlas personalieeskirjadega, mida muudeti parlamendi heakskiidetud komisjoni ettepaneku põhjal. | Euroopa Parlamendi vastused

  Euroopa Parlament on võrreldes teiste institutsioonidega ainulaadses olukorras, kuna väga paljud parlamendi ametnikud peavad oma igapäevases töös reisima Brüsseli, Luxembourgi ja Strasbourgi vahel. Selline kolme töökoha vahel reisimine hõlmab 91 % Euroopa Parlamendi lähetustest ja 88 % lähetuskuludest. Seepärast on usaldusväärse finantsjuhtimise meetmena mõistlikum kohaldada kolme töökoha vahel reisivate töötajate suhtes kindlasummaliste maksete süsteemi. Vastavalt personalieeskirjadele kohaldatakse väljapoole kolme töökohta tehtavate lähetuste suhtes kulude hüvitamist kulusid tõendavate dokumentide alusel.


  Pärast kontrollikoja eelmisi parlamendi lähetuseeskirjade suhtes tehtud märkusi on parlamendi siseaudiitor auditeerinud lähetuste korda. Siseaudiitori järeldustes tehakse mitmeid muudatusettepanekuid, mille peaks esitama peasekretär.

  Komisjoni vastused

  Komisjon on kontrollikoja tähelepanekute arvessevõtmiseks vaadanud läbi oma juhendi lähetuste kohta. Teksti vastuvõtmine on hilinenud, sest töötajate esindajatega tekkisid muud lahkarvamused, mis on nüüdseks lahendatud. Vastuvõtmist kavandatakse kõige varem 2008. aasta septembriks. |
| Hüvitiste maksmine Euroopa Parlamendi liikmete assistentidele |
| 2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 10.10–10.12:
  Kuna suurem osa parlamendiliikmete assistentide hüvitiste summast ei olnud põhjendatud asjaomaste tõendavate dokumentidega parlamendiliikmete kulutuste kohta, järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses ühe või mitu assistenti tööle võtnud või nende teenuseid kasutanud ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesannete täitmine või teenuste osutamine ka tegelikkuses aset leiab. Juhatus peaks võtma meetmeid kulutuste põhjendatuse tõestamiseks oluliste dokumentide saamiseks. Kui nimetatud dokumente ei esitata mõistliku aja jooksul, tuleks põhjendamata summade osas võtta asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine. | 13. detsembril 2006 muutis juhatus parlamendiliikme assistendi hüvitiste eeskirju. Muudetud eeskirjade kohaselt, mis kehtivad 2006. ja 2007. aastal makstud toetustele, ei pea liikmed enam esitama makseasutuste ja teenuseosutajate arveid ja makseselgitusi, aga peavad need alles hoidma. Selle asemel peavad liikmed esitama makseasutuste ja teenuseosutajate poolt väljastatud kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte koopiad.
  Juhatus otsustas 10.12.2007 istungil, et ajavahemiku osas 2004. aasta juulist kuni 2005. aasta lõpuni piisab kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte esitamisest.
  2007. aastat käsitleva kontrollikoja auditi lõpuleviimisel oli suurem osa 2006. ja 2007. aasta kulusid põhjendavaid dokumente esitatud ja parlamendi haldusosakonna poolt heaks kiidetud. Edusamme oli tehtud ka 2004. ja 2005. aasta kuludokumentide kogumisel.
  2008. aastal lõpetas Euroopa Parlamendi siseaudiitor parlamendiliikmete assistentide hüvitiste auditi ja teatas puudustest selles valdkonnas.
  22. aprilli 2008. aasta resolutsioonis 2006. aasta eelarve täitmise kinnitamise kohta kutsus parlament oma haldusosakonda üles korrektselt ja järjepidevalt eeskirju järgima ja parandama rakenduskorda ning teabevahetust parlamendiliikmetega.
  Samas resolutsioonis märkis parlament, et juhatus kohustas peasekretäri kontakteeruma komisjoni ja nõukoguga, et töötada välja uued eeskirjad, ning tegi töörühmale ülesandeks hinnata praeguste eeskirjade toimimist ja teha vajaduse korral muudatusettepanekuid. | Parlament peaks: | |
| | | — | tagama, et kõik asjassepuutuvad liikmed esitavad iga aasta kohta kuluaruande ja väljavõtte esitatud arvete summadest; |

Kontrollikoja tähelepanekud

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Vastus

Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine

2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.6 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.7:

1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 30 kuni 60 protsenti moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist.

Vahepeal muutsid nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee oma sise-eeskirju, et tagada personalieeskirjade järgimine.

Parlament ja komisjon peaksid muutma oma sise-eeskirju, et tagada lähetuste majutuskulude hüvitamine kooskõlas personalieeskirjadega, mida muudeti parlamendi heakskiidetud komisjoni ettepaneku põhjal.

Euroopa Parlamendi vastused

Euroopa Parlament on võrreldes teiste institutsioonidega ainulaadses olukorras, kuna väga paljud parlamendi ametnikud peavad oma igapäevases töös reisima Brüsseli, Luxembourgi ja Strasbourgi vahel. Selline kolme töökoha vahel reisimine hõlmab 91 % Euroopa Parlamendi lähetustest ja 88 % lähetuskuludest. Seepärast on usaldusväärse finantsjuhtimise meetmena mõistlikum kohaldada kolme töökoha vahel reisivate töötajate suhtes kindlasummaliste maksete süsteemi. Vastavalt personalieeskirjadele kohaldatakse väljapoole kolme töökohta tehtavate lähetuste suhtes kulude hüvitamist kulusid tõendavate dokumentide alusel.

Pärast kontrollikoja eelmisi parlamendi lähetuseeskirjade suhtes tehtud märkusi on parlamendi siseaudiitor auditeerinud lähetuste korda. Siseaudiitori järeldustes tehakse mitmeid muudatusettepanekuid, mille peaks esitama peasekretär.

Komisjoni vastused

Komisjon on kontrollikoja tähelepanekute arvessevõtmiseks vaadanud läbi oma juhendi lähetuste kohta. Teksti vastuvõtmine on hilinenud, sest töötajate esindajatega tekkisid muud lahkarvamused, mis on nüüdseks lahendatud. Vastuvõtmist kavandatakse kõige varem 2008. aasta septembriks.

Hüvitiste maksmine Euroopa Parlamendi liikmete assistentidele

2006. eelarveaasta aastaaruande punktid 10.10–10.12:

Kuna suurem osa parlamendiliikmete assistentide hüvitiste summast ei olnud põhjendatud asjaomaste tõendavate dokumentidega parlamendiliikmete kulutuste kohta, järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses ühe või mitu assistenti tööle võtnud või nende teenuseid kasutanud ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesannete täitmine või teenuste osutamine ka tegelikkuses aset leiab. Juhatus peaks võtma meetmeid kulutuste põhjendatuse tõestamiseks oluliste dokumentide saamiseks. Kui nimetatud dokumente ei esitata mõistliku aja jooksul, tuleks põhjendamata summade osas võtta asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine.

13. detsembril 2006 muutis juhatus parlamendiliikme assistendi hüvitiste eeskirju. Muudetud eeskirjade kohaselt, mis kehtivad 2006. ja 2007. aastal makstud toetustele, ei pea liikmed enam esitama makseasutuste ja teenuseosutajate arveid ja makseselgitusi, aga peavad need alles hoidma. Selle asemel peavad liikmed esitama makseasutuste ja teenuseosutajate poolt väljastatud kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte koopiad.

Juhatus otsustas 10.12.2007 istungil, et ajavahemiku osas 2004. aasta juulist kuni 2005. aasta lõpuni piisab kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte esitamisest.

2007. aastat käsitleva kontrollikoja auditi lõpuleviimisel oli suurem osa 2006. ja 2007. aasta kulusid põhjendavaid dokumente esitatud ja parlamendi haldusosakonna poolt heaks kiidetud. Edusamme oli tehtud ka 2004. ja 2005. aasta kuludokumentide kogumisel.

2008. aastal lõpetas Euroopa Parlamendi siseaudiitor parlamendiliikmete assistentide hüvitiste auditi ja teatas puudustest selles valdkonnas.

22. aprilli 2008. aasta resolutsioonis 2006. aasta eelarve täitmise kinnitamise kohta kutsus parlament oma haldusosakonda üles korrektselt ja järjepidevalt eeskirju järgima ja parandama rakenduskorda ning teabevahetust parlamendiliikmetega.

Samas resolutsioonis märkis parlament, et juhatus kohustas peasekretäri kontakteeruma komisjoni ja nõukoguga, et töötada välja uued eeskirjad, ning tegi töörühmale ülesandeks hinnata praeguste eeskirjade toimimist ja teha vajaduse korral muudatusettepanekuid.

Parlament peaks:

—

tagama, et kõik asjassepuutuvad liikmed esitavad iga aasta kohta kuluaruande ja väljavõtte esitatud arvete summadest;

Euroopa Parlamendi vastused

| — | Administratsioon teeb kõik endast oleneva selleks, et parlamendi assistentide kulude tasaarveldamise dokumendid esitatakse kooskõlas eeskirjadega. 2008. aasta veebruaris ja märtsis saadeti kõikidele asjaomastele parlamendiliikmetele kiri, milles neid teavitati assistentide nimekirjast ja tasaarveldatavatest summadest, samuti sellest, et 2004. ja 2005. eelarveaastaga seotud dokumentide esitamise tähtaeg on 31. mai 2008.


  2007. aasta kulude tasaarveldamise kohta saadeti aprillis esimene meeldetuletus kõikidele asjaomastele parlamendiliikmetele. Juuni lõpus said kõik parlamendiliikmed, kes ei olnud ühe või enama vastava aasta kohta esitanud dokumente või kes olid esitanud mittetäielikke dokumente, administratsioonilt meeldetuletuse, mille oli allkirjastanud peasekretär. Liikmete puhul, kes ei reageerinud sellele viimasele meeldetuletusele, peatatakse nende assistentidele maksete tegemine või nende suhtes algatatakse Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 27 lõikes 3 sätestatud tagasinõudmismenetlus.


  Parlamendiliikmete 2006. aasta assisteerimiskulude tasaarveldamine on lõpule viidud. Kõikide juhtude puhul, kus dokumentatsioon puudus või oli mittetäielik (0,2 % kuludest), toimub tagasinõudmismenetlus. Sama lähenemisviis kehtestatakse nende aastate kohta, mille osas on tagasinõudmismenetlus käimas (juuli kuni detsember 2004, 2005 ja 2007).


  Maksete haldamise eest vastutav osakond avastas 2007. aasta lõpus teostatud järelkontrolli käigus, et teatud väga vähestel juhtudel puudus nõutud sotsiaalkindlustustõend. Vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 lõike 5 punktile a peatati vastavad maksed kõikidel juhtudel, kus asjaomastele parlamendiliikmetele teatatud tähtajaks ei esitatud täielikku dokumentatsiooni.


  2004. ja 2005. aasta kulude tasaarveldamiseks parlamendiliikmete poolt saadetud dokumendid hõlmasid 12. septembri 2008. aasta seisuga vastavalt 99,45 % ja 99,33 % tehtud maksetest. 2007. aasta osas on see 99,63 %. Kolme aasta osas tervikuna vastavate osakondade poolt teostatud dokumentide hindamise praeguses etapis katavad piisavate tõenditena aktsepteeritud dokumendid umbes 91 % tehtud maksetest. Mõned saabunud dokumendid on siiani menetluses ja mõnede puhul on vaja küsida täiendavat teavet. Ajakohastatud andmed saadetakse kontrollikojale enne 15. oktoobri 2008. aasta tähtaega. |
| --- | --- |

—

Administratsioon teeb kõik endast oleneva selleks, et parlamendi assistentide kulude tasaarveldamise dokumendid esitatakse kooskõlas eeskirjadega. 2008. aasta veebruaris ja märtsis saadeti kõikidele asjaomastele parlamendiliikmetele kiri, milles neid teavitati assistentide nimekirjast ja tasaarveldatavatest summadest, samuti sellest, et 2004. ja 2005. eelarveaastaga seotud dokumentide esitamise tähtaeg on 31. mai 2008.

2007. aasta kulude tasaarveldamise kohta saadeti aprillis esimene meeldetuletus kõikidele asjaomastele parlamendiliikmetele. Juuni lõpus said kõik parlamendiliikmed, kes ei olnud ühe või enama vastava aasta kohta esitanud dokumente või kes olid esitanud mittetäielikke dokumente, administratsioonilt meeldetuletuse, mille oli allkirjastanud peasekretär. Liikmete puhul, kes ei reageerinud sellele viimasele meeldetuletusele, peatatakse nende assistentidele maksete tegemine või nende suhtes algatatakse Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 27 lõikes 3 sätestatud tagasinõudmismenetlus.

Parlamendiliikmete 2006. aasta assisteerimiskulude tasaarveldamine on lõpule viidud. Kõikide juhtude puhul, kus dokumentatsioon puudus või oli mittetäielik (0,2 % kuludest), toimub tagasinõudmismenetlus. Sama lähenemisviis kehtestatakse nende aastate kohta, mille osas on tagasinõudmismenetlus käimas (juuli kuni detsember 2004, 2005 ja 2007).

Maksete haldamise eest vastutav osakond avastas 2007. aasta lõpus teostatud järelkontrolli käigus, et teatud väga vähestel juhtudel puudus nõutud sotsiaalkindlustustõend. Vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 lõike 5 punktile a peatati vastavad maksed kõikidel juhtudel, kus asjaomastele parlamendiliikmetele teatatud tähtajaks ei esitatud täielikku dokumentatsiooni.

2004. ja 2005. aasta kulude tasaarveldamiseks parlamendiliikmete poolt saadetud dokumendid hõlmasid 12. septembri 2008. aasta seisuga vastavalt 99,45 % ja 99,33 % tehtud maksetest. 2007. aasta osas on see 99,63 %. Kolme aasta osas tervikuna vastavate osakondade poolt teostatud dokumentide hindamise praeguses etapis katavad piisavate tõenditena aktsepteeritud dokumendid umbes 91 % tehtud maksetest. Mõned saabunud dokumendid on siiani menetluses ja mõnede puhul on vaja küsida täiendavat teavet. Ajakohastatud andmed saadetakse kontrollikojale enne 15. oktoobri 2008. aasta tähtaega.

| — | veelgi tõhustama parlamendiliikmete assistentide hüvitiste kontrolli, sh liikmete omanduses olevate arvete pistelised kontrollid; |
| --- | --- |

—

veelgi tõhustama parlamendiliikmete assistentide hüvitiste kontrolli, sh liikmete omanduses olevate arvete pistelised kontrollid;

| — | Juhatust teavitati kavast teostada pärast viimasel meeldetuletusel osutatud tähtaega rohkem juhuslikel kontrollidel põhinevaid süvakontrolle. |
| --- | --- |

—

Juhatust teavitati kavast teostada pärast viimasel meeldetuletusel osutatud tähtaega rohkem juhuslikel kontrollidel põhinevaid süvakontrolle.

| — | tagada, et juhtudel, kui ei esitata piisavat dokumentatsiooni tõendamaks, et makstud teenused on aset leidnud, võetakse põhjendamata summade osas asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine; |
| --- | --- |

—

tagada, et juhtudel, kui ei esitata piisavat dokumentatsiooni tõendamaks, et makstud teenused on aset leidnud, võetakse põhjendamata summade osas asjakohased meetmed, nagu maksete peatamine ja/või sissenõudekorralduste väljastamine;

| — | 2006. aasta kuludega seoses on peasekretär alates 2008. aasta algusest saatnud kirjad kümmekonnale parlamendiliikmele, kus ta teavitas neid Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 27 lõikes 3 sätestatud tagasinõudmismenetluse algatamisest parlamendiliikme assisteerimiskulude eeskirjade mittejärgimise pärast, ning nõudis umbes kümnel juhul maksete peatamist. |
| --- | --- |

—

2006. aasta kuludega seoses on peasekretär alates 2008. aasta algusest saatnud kirjad kümmekonnale parlamendiliikmele, kus ta teavitas neid Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 27 lõikes 3 sätestatud tagasinõudmismenetluse algatamisest parlamendiliikme assisteerimiskulude eeskirjade mittejärgimise pärast, ning nõudis umbes kümnel juhul maksete peatamist.

| — | edasi arendada parlamendiliikme assistendi hüvitistele kehtivat regulatiivset raamistikku, et siseaudiitori ja Euroopa Kontrollikoja poolt tuvastatud riskid ja puudused kõrvaldada. |
| --- | --- |

—

edasi arendada parlamendiliikme assistendi hüvitistele kehtivat regulatiivset raamistikku, et siseaudiitori ja Euroopa Kontrollikoja poolt tuvastatud riskid ja puudused kõrvaldada.

| — | 10. märtsil 2008 tegi juhatus esimeeste konverentsi soovitusel peasekretärile ülesandeks tagada Euroopa Parlamendi liikmete assisteerimiskulude hüvitamise sise-eeskirja järjekindel kohaldamine ja rakendamine ning kontakteeruda komisjoni ja nõukoguga uute eeskirjade väljatöötamiseks, ning tegi töörühmale ülesandeks hinnata olemasolevate eeskirjade toimimist ja teha vajaduse korral muudatusettepanekud.


  Parlamendiliikmete põhimääruse rakendussätete vastuvõtmismenetluse osana võttis juhatus 9. juulil vastu töörühma soovitustel põhineva uue eeskirja. |
| --- | --- |

—

10. märtsil 2008 tegi juhatus esimeeste konverentsi soovitusel peasekretärile ülesandeks tagada Euroopa Parlamendi liikmete assisteerimiskulude hüvitamise sise-eeskirja järjekindel kohaldamine ja rakendamine ning kontakteeruda komisjoni ja nõukoguga uute eeskirjade väljatöötamiseks, ning tegi töörühmale ülesandeks hinnata olemasolevate eeskirjade toimimist ja teha vajaduse korral muudatusettepanekud.

Parlamendiliikmete põhimääruse rakendussätete vastuvõtmismenetluse osana võttis juhatus 9. juulil vastu töörühma soovitustel põhineva uue eeskirja.

Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

2006. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.2:

Skeemis tuleb kehtestada selge kord, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral.

Korda, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral, ei ole kehtestatud.

Kehtestada tuleks selge kord, millega määratletaks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutus puudujäägi korral.

Euroopa Parlamendi vastused

Kuna 2004. aasta lõpus oli kindlustusmatemaatiline puudujääk 43 765 745 eurot, arutas juhatus oma 30. novembri 2005. aasta koosolekul parlamendiliikmete täiendava vabatahtliku pensioniskeemi haldamisega seotud küsimusi. Sellega seoses kiitis juhatus heaks pensionifondi töörühma järgmised järeldused:

| — | Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja tuleks muuta, suurendades alates 1. jaanuarist 2006 sissemaksete kogumäära 39 protsendilt 45 protsendile; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja tuleks muuta, suurendades alates 1. jaanuarist 2006 sissemaksete kogumäära 39 protsendilt 45 protsendile;

| — | töörühm peaks pärast Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse heakskiitmist esitama sõltumatu kindlustusmatemaatilise uuringu alusel aruande fondi finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

—

töörühm peaks pärast Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse heakskiitmist esitama sõltumatu kindlustusmatemaatilise uuringu alusel aruande fondi finantsolukorra kohta;

| — | juhatus kohustus võtma uue põhimääruse rakendamise osana vajalikud meetmed, et tagada lisapensionide maksmine pärast põhimääruse jõustumist 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

juhatus kohustus võtma uue põhimääruse rakendamise osana vajalikud meetmed, et tagada lisapensionide maksmine pärast põhimääruse jõustumist 2009. aastal;

| — | juhatus märkis, et vastavalt kontrollikoja poolt osutatule oleks pärast nende meetmete vastuvõtmist võimalik koostada kokkulepe, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi vastavaid suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

juhatus märkis, et vastavalt kontrollikoja poolt osutatule oleks pärast nende meetmete vastuvõtmist võimalik koostada kokkulepe, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi vastavaid suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi.

Nagu 30. novembril 2005 juhatuse poolt vastu võetud meetmekavast nähtub, on ainult „pärast nende meetmete vastuvõtmist võimalik koostada kokkulepe, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi vastavaid suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi”. Vastavalt sellele strateegiale sai 2007. aasta lõpus valmis Euroopa Parlamendi kindlustusmatemaatiline uuring, mis edastati Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendussätete koostamise eest vastutavavale juhatuse töörühmale. Rakendussätete projekti artikkel 77 käsitleb pensionifondide olukorda.

19. mai 2008. aasta koosolekul otsustas juhatus loobuda süsteemist, kus parlamendiliikmete sissemaksed arvati maha nende üldkulude hüvitisest. Peasekretär saatis teatise, milles teavitas pensionifondi liikmeid menetluskorra muutmisest enne suvist istungitevahelist perioodi.

9. juulil 2008 võttis juhatus vastu rakendussätted, tehes sellega võimalikuks järgmise etapiga jätkamise. Pensionifondi tulevikku käsitlevates sätetes otsustatu alusel algavad varsti läbirääkimised kokkuleppe üle, mis reguleerib fondi ja parlamendi vahelisi vastavaid suhteid ning mõlema poole vastavaid kohustusi, ning need läbirääkimised lõpetatakse tõenäoliselt järgmise aasta alguses.

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine nõukogus

2004. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.18 ja 2005. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:

Nõukogus hüvitatakse enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A- ja B-kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole sellised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56.

Kuigi peasekretariaat on võtnud asjakohased meetmed, et järk-järgult kaotada enne 31. detsembrit 1997 A- ja B-kategooria ametnikele määratud järelejäänud lisapuhkusepäevad, jätkati maksete tegemist kasutamata lisapuhkuse hüvitamiseks 2007. aastal.

Kasutamata lisapuhkuse hüvitamine tuleks lõpetada.

Nõukogu vastused

Nagu vastustes eelnevaid aastaid käsitlevatele kontrollikoja aruannetele teatatud, on nõukogu peasekretariaat teadlik kontrollikoja seisukohast seoses enne 31. detsembrit 1997 kogunenud kasutamata hüvituspäevade eest maksmisega ning nõustub täielikult kontrollikoja märkustega vajaduse kohta viia praegune reguleerimisprotsess lõpule nii kiiresti kui võimalik. On kehtestatud kontrollikoja märkustele vastav kohustuslik süsteem eesmärgiga likvideerida 2009. aastaks täielikult kõik veel säilinud hüvituspäevad.

Sellega seoses tuletab peasekretariaat meelde oma arvamust, et kõnealuste päevade varu progresseeruva likvideerimise süsteemi säilitamine kuni selle lõppetapini 2009. aastal on paratamatus, mis tuleneb kohustusest austada omandatud õigusi ning Euroopa Liidu õiguse põhimõtteid õigustatud ootustest ja võrdsest kohtlemisest.

Lisaks tuletab peasekretariaat meelde, et ta võttis juba 1997. aastal meetmeid sellise olukorra igasuguse kordumise vältimiseks tulevikus.

Peasekretariaat võttis vastu ka otsuse, mis hoiab ära hüvituspäevade võimaliku jäägi eest maksmise pensionile jäämisel. Ühtlasi tuleks märkida, et peasekretariaat kavatseb lõpule viia töö, mille eesmärk on lõpetada 2009. aasta jooksul igasugune mitterahaline hüvitamine, mis ei ole kooskõlas personalieeskirja artikliga 56.

Komisjoni järelkontroll seoses peretoetustega

2005. eelarveaasta aastaaruande punkt 10.12 ja 2006. eelarveaasta aastaaruande tabel 10.2:

Majapidamistoetust saavatelt töötajatelt, kellel ei ole ülalpeetavaid lapsi, ei nõuta teabe regulaarset uuendamist. Puudusid tõendid selle kohta, et 1 605 asjassepuutuvast Brüsselis töötavast komisjoni töötajast 676-l oleks kunagi palutud oma esialgset avaldust kinnitada või uuendada. Samuti ei kontrollitud piisavalt juhtumeid, kus oli võimalik ülalpeetava lapse toetuse maksmine riigi poolt, mis oleks sellisel juhul tulnud personalieeskirjade alusel makstavatest toetustest maha arvata.

2006. aastal viis komisjon läbi järelkontrolli 676 juhtumist 231 puhul ja plaanib ülejäänud juhtumite osas järelkontrolli läbi viia kahe aasta jooksul.

Eri liiki toetuste järelkontroll põhineb ikka veel enamjaolt töötajate vabatahtlikul teabeedastamisel. Veebruaris 2008 oli veel 703 juhtu, mida oli viimati kontrollitud enne 2005. aastat, hõlmates 37 % Brüsselis asuvatest töötajatest, kes saavad majapidamistoetust ja kellel ei ole ülalpeetavaid lapsi.

Komisjon peab võtma täiendavaid meetmeid peretoetuste regulaarseks kontrollimiseks.

Komisjoni vastused

Peretoetuse saamise õiguse kontrollimine on praegu seatud prioriteediks. Et teha tasa kontrollimisel tekkinud viivitused, pühendub üks töötaja alates 2008. aasta maist ainult sellele ülesandele. Samal ajal kontrollitakse samuti, kas taotleja on saanud peretoetusi mujalt, ja korrigeeritakse vajaduse korral tagantjärele toetussummasid. Edaspidi selgitatakse välja, kas viimasel ajal kontrollimata inimeste seas on neid, kes saavad mujalt peretoetusi.

LISA I

Finantsteave eelarve kohta

SISUKORD

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

Eelarve päritolu

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

Õiguslik alus

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

Eelarve sisu ja ülesehitus

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

Eelarve rahastamine (eelarvetulud)

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

Eelarveassigneeringute liigid

| 7. | Eelarve täitmine |
| --- | --- |

7.

Eelarve täitmine

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

Vastutus täitmise eest

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

Tulude haldamine

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

Kulude haldamine

| 7.4. | Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

| 8. | Raamatupidamisaruandlus |
| --- | --- |

8.

Raamatupidamisaruandlus

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

Välisaudit

| 10. | Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed

SELGITAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

DIAGRAMMID

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve koosneb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) kuludest. Samuti hõlmab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad Rooma lepingu finantssätted (1)
   (2) (artiklid 268–280 EÜ osas ja artiklid 171–183 Euratomi osas) ning finantsmäärused (3).

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduse kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisaruandlus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete kohaselt (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned väiksemad erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb „kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarveosast, milles on toodud „tulude ja kulude eelarvestus”. Üheksa osa on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja (IX) Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarvejagude alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas ühenduste omavahenditest: käibemaksust laekuvatest ja RKT-l põhinevatest omavahenditest, tollimaksudest, põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest (4).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt
  Diagramm I
  ).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringuliike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5); |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5);

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5). |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5).

Eelarve tulud on ette nähtud maksete koguassigneeringute katmiseks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused (6). Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe suurima kuluvaldkonna (EAGGF tagatis ja struktuurifondid) osas hallatakse ühenduse vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja ühenduste saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted (7). Eelarveaasta tegelikke tulusid määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad; |
| --- | --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

| ii) | assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa); |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| b) | assigneeringud makseteks:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul; |
| --- | --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

| ii) | eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa); |
| --- | --- |

ii)

eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| v) | eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest; |
| --- | --- |

v)

eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

| vi) | eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

vi)

eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISARUANDLUS

Eelarveaasta aruanded edastatakse parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanded koosnevad finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta. Esialgsed raamatupidamisaruanded edastatakse hiljemalt 31. märtsiks järgmisel aastal; lõplikud raamatupidamisaruanded esitatakse sama aasta 31. juuliks.

Euroopa ühenduste 2007. eelarveaasta aastaaruannete osas kasutati kolmandat korda tekkepõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis võeti kasutusele Euroopa ühenduste poolt 2005. aastal. 2007. aastal ajakohastati ka Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust ning selle uus versioon jõustus 1. mail 2007.

2007. eelarveaasta konsolideeritud aastaaruande osas tuleb märkida, et:

| — | varade kogusumma suurenes 67 332 miljonilt eurolt 2006. aastal 75 720 miljonile eurole, kohustused kokku suurenesid 131 550 miljonilt eurolt 131 646 miljonile eurole. Varade ja kohustuste vahelist erinevust rahastatakse lühiajaliselt eelarvelistest vahenditest, mis on heaks kiidetud või millega liikmesriigid on pikaajaliselt ennast sidunud; |
| --- | --- |

—

varade kogusumma suurenes 67 332 miljonilt eurolt 2006. aastal 75 720 miljonile eurole, kohustused kokku suurenesid 131 550 miljonilt eurolt 131 646 miljonile eurole. Varade ja kohustuste vahelist erinevust rahastatakse lühiajaliselt eelarvelistest vahenditest, mis on heaks kiidetud või millega liikmesriigid on pikaajaliselt ennast sidunud;

| — | eelarveaasta majandustulemus suurenes 197 miljoni euro suurusest ülejäägist 2006. aastal 10 120 miljoni euroni 2007. aastal. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta majandustulemus suurenes 197 miljoni euro suurusest ülejäägist 2006. aastal 10 120 miljoni euroni 2007. aastal.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Ühenduste Kontrollikoda (8). Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta lõppu; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi ühenduste institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada ühenduse mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid: (9) parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamisaruanded ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmise kinnitamisotsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

SELGITAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa ühenduste aastaaruannetel ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamisandmete süsteemi (ABAC) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad — nii tulude kui kulude osas — arvutusel, mis annab iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest väärtusest ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| AFC | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| --- | --- |
| AFP | assigneeringud makseteks |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaaria |
| KA | kulukohustuste assigneeringud |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi |
| LA | liigendatud assigneeringud |
| DE | Saksamaa |
| DIA | teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| EAEC või Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EE | Eesti |
| EEC | Euroopa Ühendus |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ES | Hispaania |
| EL | Euroopa Liit |
| EL-27 | 27-liikmelises Euroopa Liidus kokku |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| FINREG | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| RKT | Rahvamajanduse kogutulu |
| HU | Ungari |
| NL | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MT | Malta |
| MLA | liigendamata assigneeringud |
| NL | Holland |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| MA | maksete assigneeringud |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| S | eelarveosa |
| SE | Rootsi |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| T | eelarvejagu |
| UK | Ühendkuningriik |
| KM | Käibemaks |
| 0,0 | Andmed nullist 0,05-ni |
| — | Baasandmete puudumine |

AFC

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

AFP

assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

KA

kulukohustuste assigneeringud

CY

Küpros

CZ

Tšehhi

LA

liigendatud assigneeringud

DE

Saksamaa

DIA

teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III)

DK

Taani

EAEC või Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus

EE

Eesti

EEC

Euroopa Ühendus

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EL

Kreeka

ES

Hispaania

EL

Euroopa Liit

EL-27

27-liikmelises Euroopa Liidus kokku

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

FINREG

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

RKT

Rahvamajanduse kogutulu

HU

Ungari

NL

Iirimaa

IT

Itaalia

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MT

Malta

MLA

liigendamata assigneeringud

NL

Holland

ELT

Euroopa Liidu Teataja

MA

maksete assigneeringud

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

S

eelarveosa

SE

Rootsi

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

T

eelarvejagu

UK

Ühendkuningriik

KM

Käibemaks

0,0

Andmed nullist 0,05-ni

—

Baasandmete puudumine

DIAGRAMMID

2007. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | Eelarve 2007 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2007 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2007. aastal ja nende kasutamine |
| DIA IV | 2007. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine |
| DIA V | Omavahendid 2007. a. liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

Eelarve 2007 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2007 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2007. aastal ja nende kasutamine

DIA IV

2007. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

DIA V

Omavahendid 2007. a. liikmesriikide kaupa

DIA VI

2006. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis

2007. EELARVEAASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDED

| DIA VII | Konsolideeritud bilanss |
| --- | --- |
| DIA VIII | Konsolideeritud majandustulemuse aruanne |

DIA VII

Konsolideeritud bilanss

DIA VIII

Konsolideeritud majandustulemuse aruanne

---

(1)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping.

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom).

(3)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002).

(4)  Peamised omavahenditega seotud õigusaktid: nõukogu otsus 2007/436/EÜ (ELT L 163, 23.6.2007), 23. juuni 2007; nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom, 29. september 2000 (EÜT L 253, 7.10.2000); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000); nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989 (EÜT L 155, 7.6.1989); nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006); nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom, 13. veebruar 1989, rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 49, 21.2.1989); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003).

(5)  On oluline teha vahet „kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja „kulukohustuste assigneeringute” ning „assigneeringute makseteks” ja „maksete assigneeringute” vahel. Termineid „kulukohustuste assigneeringud” ja „maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(6)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 274, Euratomi asutamislepingu artikkel 179 ja finantsmääruse artikkel 50.

(7)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Vt EÜ asutamislepingu artiklid 246, 247 ja 248, Euratomi asutamislepingu artiklid 160a, 160b ja 160c ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(9)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 276 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 180b.

Image

Diagramm I

Eelarve 2007 — Kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

[tulukriteeriumide kohta vt „Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.2; kulukriteeriumide kohta vt „Taustateave eelarve kohta”, punkt 7.3, täpsemat teavet vt Diagramm IV, tulp (a)]

(miljonit eurot ja %)

kavandatud TULUD:

kavandatud KULUD:

(lõplikud assigneeringud makseteks)

(1)

PT

IE

FI

DK

AT

PL

SE

EL

BE

NL

ES

UK

IT

FR

DE

Kavandatud tulud kokku:

113 845,7
   (2)

Assigneeringud makseteks kokku:

113 845,7
   (3)

6 175,7
   (4)

120 021,4

Omavahendid liikmesriikide kaupa

Assigneeringud instituts. kaupa

Tulud liigiti

Assign. jagude kaupa

| Selgitus: |
| --- |
| Omavahendid kokku (liikmesriikide kaupa) |
| Põllumajandusmaksud | 1 486,8 | (1,3 %) |
| Suhkru- ja isoglükoosimaksud | –37,7 | (0 %) |
| Tollimaksud | 15 083,8 | (13,2 %) |
| Käibemaksul põhinevad omavahendid | 19 478,6 | (17,1 %) |
| RKT-l põhinevad omavahendid | 74 022,0 | (65 %) |
| Muud tulud | 1 703,7 | (1,5 %) |
| Eelmisest aastast kasutatav ülejääk | 2 108,6 | (1,9 %) |

Selgitus:

Omavahendid kokku (liikmesriikide kaupa)

Põllumajandusmaksud

1 486,8

(1,3 %)

Suhkru- ja isoglükoosimaksud

–37,7

(0 %)

Tollimaksud

15 083,8

(13,2 %)

Käibemaksul põhinevad omavahendid

19 478,6

(17,1 %)

RKT-l põhinevad omavahendid

74 022,0

(65 %)

Muud tulud

1 703,7

(1,5 %)

Eelmisest aastast kasutatav ülejääk

2 108,6

(1,9 %)

| Selgitused |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriigid |
| 1. | Säästev kasv | 45 461,8 | (37,9 %) |
| 2. | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | 57 019,7 | (47,5 %) |
| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 356,2 | (1,1 %) |
| 4. | ELi globaalne roll | 7 779,5 | (6,5 %) |
| 5. | Haldus | 7 959,5 | (6,6 %) |
| 6. | Hüvitis | 444,6 | (0,4 %) |
| Teiste instituts. kasutatavad assigneeringud | 3 046,6 | (2,5 %) |
| Komisjoni kasutatavad assigneeringud | 116 974,8 | (97,5 %) |
| millest tegevusassigneeringuid | 112 061,9 | (93,4 %) |

Selgitused

Finantsraamistiku rubriigid

1.

Säästev kasv

45 461,8

(37,9 %)

2.

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

57 019,7

(47,5 %)

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 356,2

(1,1 %)

4.

ELi globaalne roll

7 779,5

(6,5 %)

5.

Haldus

7 959,5

(6,6 %)

6.

Hüvitis

444,6

(0,4 %)

Teiste instituts. kasutatavad assigneeringud

3 046,6

(2,5 %)

Komisjoni kasutatavad assigneeringud

116 974,8

(97,5 %)

millest tegevusassigneeringuid

112 061,9

(93,4 %)

Image

Diagramm II

Eelarve 2007 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

[pärast lisa- ja paranduseelearvet: täpsemat teavet vaata Diagramm III, tulp (b)]

(Mln EUR ja %)

Märkus:Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud kokku ei vasta 2007. aasta eelarve tuludele, kuna kulukohustuste assigneeringud hõlmavad ka järgnevate aastate eelarvetuludest rahastatavaid summasid.

Assigneeringud jagude kaupa

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

130 881,1 miljonit eurot

| Selgitused |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriigid: |
| 1. | Säästev kasv | 56 060,3 | (42,8 %) |
| 2. | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | 58 399,1 | (44,6 %) |
| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 543,8 | (1,2 %) |
| 4. | ELi globaalne roll | 7 142,3 | (5,5 %) |
| 5. | Haldus | 7 291,0 | (5,6 %) |
| 6. | Hüvitis | 444,6 | (0,3 %) |

Selgitused

Finantsraamistiku rubriigid:

1.

Säästev kasv

56 060,3

(42,8 %)

2.

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

58 399,1

(44,6 %)

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 543,8

(1,2 %)

4.

ELi globaalne roll

7 142,3

(5,5 %)

5.

Haldus

7 291,0

(5,6 %)

6.

Hüvitis

444,6

(0,3 %)

Diagramm III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2007. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2007. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriigid | Finantsraamistik | Lõplikud assigneeringud | Assigneeringute kasutamine |
| Summa (5) | Määr (%) | võetud kulukohustused | Kasutusmäär (%) | Ülekanded 2008 (6) | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (j. I) | | 1 453,6 | | 1 379,7 | 94,9 | 57,2 | 3,9 | 16,6 | 1,1 |
| II | Nõukogu (j. II) | | 650,2 | | 532,4 | 81,9 | 107,8 | 16,6 | 10,0 | 1,5 |
| III | Komisjon (j. III) (7) | | 128 183,3 | | 120 326,5 | 93,9 | 4 531,8 | 3,5 | 3 325,0 | 2,6 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T.01) | | 330,3 | | 309,0 | 93,6 | 1,3 | 0,4 | 19,9 | 6,0 |
| III.2 | Ettevõtlus (T.02) | | 575,0 | | 537,5 | 93,5 | 28,0 | 4,9 | 9,6 | 1,7 |
| III.3 | Konkurents (T.03) | | 74,4 | | 72,0 | 96,7 | 1,4 | 1,9 | 1,0 | 1,4 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04) | | 10 908,1 | | 10 860,9 | 99,6 | 23,0 | 0,2 | 24,1 | 0,2 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | | 57 040,8 | | 52 026,7 | 91,2 | 3 385,7 | 5,9 | 1 628,4 | 2,9 |
| III.6 | Energia ja transport (T.06) | | 1 884,6 | | 1 835,7 | 97,4 | 37,9 | 2,0 | 11,0 | 0,6 |
| III.7 | Keskkond (T.07) | | 373,9 | | 348,5 | 93,2 | 13,4 | 3,6 | 11,9 | 3,2 |
| III.8 | Teadusuuringud (T.08) | | 4 049,5 | | 3 838,8 | 94,8 | 204,4 | 5,0 | 6,2 | 0,2 |
| III.9 | Infoühiskond ja meedia (T.09) | | 1 537,0 | | 1 491,0 | 97,0 | 42,0 | 2,7 | 4,0 | 0,3 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T.10) | | 662,8 | | 401,7 | 60,6 | 260,9 | 39,4 | 0,2 | 0,0 |
| III.11 | Merendus- ja kalandusasjad (T.11) | | 958,9 | | 706,5 | 73,7 | 5,3 | 0,6 | 247,1 | 25,8 |
| III.12 | Siseturg (T.12) | | 57,3 | | 55,3 | 96,5 | 0,9 | 1,5 | 1,1 | 2,0 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T.13) | | 35 434,0 | | 34 880,2 | 98,4 | 135,1 | 0,4 | 418,8 | 1,2 |
| III.14 | Maksukorralduse ja tolliliit (T.14) | | 113,8 | | 100,9 | 88,7 | 1,8 | 1,6 | 11,1 | 9,7 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T.15) | | 1 440,2 | | 1 326,7 | 92,1 | 110,8 | 7,7 | 2,7 | 0,2 |
| III.16 | Teabevahetus (T.16) | | 204,1 | | 196,9 | 96,5 | 1,2 | 0,6 | 5,9 | 2,9 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T.17) | | 571,9 | | 502,2 | 87,8 | 9,4 | 1,7 | 60,2 | 10,5 |
| III.18 | Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (T.18) | | 693,2 | | 626,0 | 90,3 | 10,6 | 1,5 | 56,7 | 8,2 |
| III.19 | Välissuhted (T.19) | | 3 882,8 | | 3 782,5 | 97,4 | 36,9 | 1,0 | 63,4 | 1,6 |
| III.20 | Kaubandus (T.20) | | 73,8 | | 71,6 | 97,0 | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,7 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21) | | 1 409,9 | | 1 304,9 | 92,5 | 97,3 | 6,9 | 7,8 | 0,6 |
| III.22 | Laienemine (T.22) | | 1 133,1 | | 1 052,6 | 92,9 | 77,7 | 6,9 | 2,7 | 0,2 |
| III.23 | Humanitaarabi (T.23) | | 759,3 | | 758,0 | 99,8 | 0,8 | 0,1 | 0,5 | 0,1 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T.24) | | 72,6 | | 68,8 | 94,7 | 0,0 | 0,0 | 3,8 | 5,3 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25) | | 177,6 | | 169,4 | 95,4 | 3,5 | 2,0 | 4,7 | 2,7 |
| III.26 | Komisjoni administratsioon (T.26) | | 1 048,1 | | 995,4 | 95,0 | 29,1 | 2,8 | 23,6 | 2,3 |
| III.27 | Eelarve (T.27) | | 508,8 | | 499,1 | 98,1 | 1,8 | 0,3 | 7,9 | 1,5 |
| III.28 | Audit (T.28) | | 9,9 | | 9,1 | 91,8 | 0,2 | 1,7 | 0,6 | 6,4 |
| III.29 | Statistika (T.29) | | 130,0 | | 114,1 | 87,7 | 2,0 | 1,6 | 13,9 | 10,7 |
| III.30 | Pensionid (T.30) | | 997,5 | | 994,5 | 99,7 | 0,0 | 0,0 | 3,0 | 0,3 |
| III.31 | Keeletalitused (T.31) | | 403,4 | | 389,8 | 96,6 | 8,5 | 2,1 | 5,1 | 1,3 |
| III.40 | Reservid (T.40) | | 666,7 | | — | — | — | — | 666,7 | 100,0 |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | | 274,7 | | 266,0 | 96,8 | 1,6 | 0,6 | 7,1 | 2,6 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | | 121,5 | | 109,6 | 90,2 | 0,3 | 0,2 | 11,6 | 9,6 |
| VI | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | | 116,3 | | 106,6 | 91,6 | 0,6 | 0,5 | 9,1 | 7,8 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | | 68,2 | | 65,7 | 96,2 | 0,1 | 0,1 | 2,5 | 3,7 |
| VIII | Euroopa ombudsman (j. VIII) | | 8,2 | | 7,4 | 90,5 | — | — | 0,8 | 9,5 |
| IX | Euroopa andmekaitseametnik (j. IX) | | 5,0 | | 4,3 | 86,1 | — | — | 0,7 | 13,9 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 124 455,0 | 130 881,1 | 105,2 | 122 798,4 | 93,8 | 4 699,4 | 3,6 | 3 383,3 | 2,6 |
| Finantsraamistik
   (8) |
| 1 | Säästev kasv | 53 978,0 | 56 060,3 | | 54 255,6 | 96,8 | 782,9 | 1,4 | 1 021,9 | 1,8 |
| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | 55 142,0 | 58 399,1 | | 53 121,7 | 91,0 | 3 353,5 | 5,7 | 1 923,9 | 3,3 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 273,0 | 1 543,8 | | 1 421,9 | 92,1 | 46,0 | 3,0 | 76,0 | 4,9 |
| 4 | ELi globaalne roll | 6 578,0 | 7 142,3 | | 6 636,8 | 92,9 | 273,7 | 3,8 | 231,8 | 3,2 |
| 5 | Haldus | 7 039,0 (9) | 7 291,0 | | 6 917,8 | 94,9 | 243,3 | 3,3 | 129,9 | 1,8 |
| 6 | Hüvitis | 445,0 | 444,6 | | 444,6 | 100,0 | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 124 455,0 | 130 881,1 | 105,2 | 122 798,4 | 93,8 | 4 699,4 | 3,6 | 3 383,3 | 2,6 |
| Assigneeringud makseteks kokku | 122 190,0 | 120 021,4 | 98,2 | 113 953,3 | 94,9 | 4 603,3 | 3,8 | 1 464,8 | 1,2 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2007. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriigid

Finantsraamistik

Lõplikud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

Summa (5)

Määr (%)

võetud kulukohustused

Kasutusmäär (%)

Ülekanded 2008 (6)

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 453,6

1 379,7

94,9

57,2

3,9

16,6

1,1

II

Nõukogu (j. II)

650,2

532,4

81,9

107,8

16,6

10,0

1,5

III

Komisjon (j. III) (7)

128 183,3

120 326,5

93,9

4 531,8

3,5

3 325,0

2,6

III.1

Majandus ja rahandus (T.01)

330,3

309,0

93,6

1,3

0,4

19,9

6,0

III.2

Ettevõtlus (T.02)

575,0

537,5

93,5

28,0

4,9

9,6

1,7

III.3

Konkurents (T.03)

74,4

72,0

96,7

1,4

1,9

1,0

1,4

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04)

10 908,1

10 860,9

99,6

23,0

0,2

24,1

0,2

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

57 040,8

52 026,7

91,2

3 385,7

5,9

1 628,4

2,9

III.6

Energia ja transport (T.06)

1 884,6

1 835,7

97,4

37,9

2,0

11,0

0,6

III.7

Keskkond (T.07)

373,9

348,5

93,2

13,4

3,6

11,9

3,2

III.8

Teadusuuringud (T.08)

4 049,5

3 838,8

94,8

204,4

5,0

6,2

0,2

III.9

Infoühiskond ja meedia (T.09)

1 537,0

1 491,0

97,0

42,0

2,7

4,0

0,3

III.10

Otsene teadustegevus (T.10)

662,8

401,7

60,6

260,9

39,4

0,2

0,0

III.11

Merendus- ja kalandusasjad (T.11)

958,9

706,5

73,7

5,3

0,6

247,1

25,8

III.12

Siseturg (T.12)

57,3

55,3

96,5

0,9

1,5

1,1

2,0

III.13

Regionaalpoliitika (T.13)

35 434,0

34 880,2

98,4

135,1

0,4

418,8

1,2

III.14

Maksukorralduse ja tolliliit (T.14)

113,8

100,9

88,7

1,8

1,6

11,1

9,7

III.15

Haridus ja kultuur (T.15)

1 440,2

1 326,7

92,1

110,8

7,7

2,7

0,2

III.16

Teabevahetus (T.16)

204,1

196,9

96,5

1,2

0,6

5,9

2,9

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T.17)

571,9

502,2

87,8

9,4

1,7

60,2

10,5

III.18

Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond (T.18)

693,2

626,0

90,3

10,6

1,5

56,7

8,2

III.19

Välissuhted (T.19)

3 882,8

3 782,5

97,4

36,9

1,0

63,4

1,6

III.20

Kaubandus (T.20)

73,8

71,6

97,0

0,9

1,3

1,3

1,7

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21)

1 409,9

1 304,9

92,5

97,3

6,9

7,8

0,6

III.22

Laienemine (T.22)

1 133,1

1 052,6

92,9

77,7

6,9

2,7

0,2

III.23

Humanitaarabi (T.23)

759,3

758,0

99,8

0,8

0,1

0,5

0,1

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T.24)

72,6

68,8

94,7

0,0

0,0

3,8

5,3

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25)

177,6

169,4

95,4

3,5

2,0

4,7

2,7

III.26

Komisjoni administratsioon (T.26)

1 048,1

995,4

95,0

29,1

2,8

23,6

2,3

III.27

Eelarve (T.27)

508,8

499,1

98,1

1,8

0,3

7,9

1,5

III.28

Audit (T.28)

9,9

9,1

91,8

0,2

1,7

0,6

6,4

III.29

Statistika (T.29)

130,0

114,1

87,7

2,0

1,6

13,9

10,7

III.30

Pensionid (T.30)

997,5

994,5

99,7

0,0

0,0

3,0

0,3

III.31

Keeletalitused (T.31)

403,4

389,8

96,6

8,5

2,1

5,1

1,3

III.40

Reservid (T.40)

666,7

—

—

—

—

666,7

100,0

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

274,7

266,0

96,8

1,6

0,6

7,1

2,6

V

Kontrollikoda (j. V)

121,5

109,6

90,2

0,3

0,2

11,6

9,6

VI

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

116,3

106,6

91,6

0,6

0,5

9,1

7,8

VII

Regioonide komitee (j. VII)

68,2

65,7

96,2

0,1

0,1

2,5

3,7

VIII

Euroopa ombudsman (j. VIII)

8,2

7,4

90,5

—

—

0,8

9,5

IX

Euroopa andmekaitseametnik (j. IX)

5,0

4,3

86,1

—

—

0,7

13,9

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

124 455,0

130 881,1

105,2

122 798,4

93,8

4 699,4

3,6

3 383,3

2,6

Finantsraamistik
   (8)

1

Säästev kasv

53 978,0

56 060,3

54 255,6

96,8

782,9

1,4

1 021,9

1,8

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

55 142,0

58 399,1

53 121,7

91,0

3 353,5

5,7

1 923,9

3,3

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 273,0

1 543,8

1 421,9

92,1

46,0

3,0

76,0

4,9

4

ELi globaalne roll

6 578,0

7 142,3

6 636,8

92,9

273,7

3,8

231,8

3,2

5

Haldus

7 039,0 (9)

7 291,0

6 917,8

94,9

243,3

3,3

129,9

1,8

6

Hüvitis

445,0

444,6

444,6

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

124 455,0

130 881,1

105,2

122 798,4

93,8

4 699,4

3,6

3 383,3

2,6

Assigneeringud makseteks kokku

122 190,0

120 021,4

98,2

113 953,3

94,9

4 603,3

3,8

1 464,8

1,2

Diagramm IV

2007. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2007. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriigid | Lõplikud assigneeringud (10) | Assigneeringute kasutamine |
| 2005 sooritatud maksed 2007. aastal | Kasutusmäär (%) | Ülekanded aastasse2008 | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (j. I) | 1 668,2 | 1 329,1 | 79,7 | 308,5 | 18,5 | 30,6 | 1,8 |
| II | Nõukogu (j. II) | 741,4 | 557,6 | 75,2 | 163,0 | 22,0 | 20,8 | 2,8 |
| III | Komisjon (j. III) (11) | 116 974,8 | 111 506,5 | 95,3 | 4 092,6 | 3,5 | 1 375,7 | 1,2 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T.01) | 328,7 | 262,1 | 79,7 | 6,9 | 2,1 | 59,6 | 18,1 |
| III.2 | Ettevõtlus (T.02) | 549,7 | 369,8 | 67,3 | 62,5 | 11,4 | 117,3 | 21,3 |
| III.3 | Konkurents (T.03) | 81,6 | 70,7 | 86,7 | 8,8 | 10,7 | 2,1 | 2,6 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04) | 11 664,4 | 11 547,4 | 99,0 | 27,9 | 0,2 | 89,0 | 0,8 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | 55 802,4 | 53 685,2 | 96,2 | 1 965,0 | 3,5 | 152,1 | 0,3 |
| III.6 | Energia ja transport (T.06) | 1 142,3 | 918,8 | 80,4 | 162,8 | 14,3 | 60,7 | 5,3 |
| III.7 | Keskkond (T.07) | 283,9 | 231,8 | 81,6 | 23,0 | 8,1 | 29,1 | 10,3 |
| III.8 | Teadusuuringud (T.08) | 3 311,8 | 2 678,5 | 80,9 | 609,4 | 18,4 | 24,0 | 0,7 |
| III.9 | Infoühiskond ja meedia (T.09) | 1 436,4 | 1 226,7 | 85,4 | 180,8 | 12,6 | 29,0 | 2,0 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T.10) | 656,0 | 405,9 | 61,9 | 238,7 | 36,4 | 11,4 | 1,7 |
| III.11 | Merendus- ja kalandusasjad (T.11) | 1 248,1 | 1 039,0 | 83,2 | 13,1 | 1,0 | 196,0 | 15,7 |
| III.12 | Siseturg (T.12) | 63,9 | 54,4 | 85,2 | 6,5 | 10,2 | 2,9 | 4,6 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T.13) | 26 693,1 | 26 583,0 | 99,6 | 14,2 | 0,1 | 95,8 | 0,4 |
| III.14 | Maksukorralduse ja tolliliit (T.14) | 122,9 | 84,7 | 68,9 | 7,9 | 6,4 | 30,3 | 24,6 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T.15) | 1 449,8 | 1 260,5 | 86,9 | 162,0 | 11,2 | 27,3 | 1,9 |
| III.16 | Teabevahetus (T.16) | 223,1 | 182,8 | 81,9 | 20,8 | 9,3 | 19,5 | 8,7 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T.17) | 582,5 | 447,8 | 76,9 | 42,6 | 7,3 | 92,1 | 15,8 |
| III.18 | Justiits- ja siseküsimused (T.18) | 428,4 | 258,8 | 60,4 | 97,5 | 22,8 | 72,1 | 16,8 |
| III.19 | Välissuhted (T.19) | 3 429,3 | 3 264,6 | 95,2 | 67,7 | 2,0 | 97,0 | 2,8 |
| III.20 | Kaubandus (T.20) | 75,8 | 65,1 | 85,9 | 6,4 | 8,5 | 4,3 | 5,7 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21) | 1 343,7 | 1 192,8 | 88,8 | 105,8 | 7,9 | 45,1 | 3,4 |
| III.22 | Laienemine (T.22) | 1 793,2 | 1 748,5 | 97,5 | 19,6 | 1,1 | 25,1 | 1,4 |
| III.23 | Humanitaarabi (T.23) | 764,3 | 755,6 | 98,9 | 6,9 | 0,9 | 1,7 | 0,2 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T.24) | 75,0 | 59,7 | 79,6 | 5,8 | 7,8 | 9,4 | 12,6 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25) | 194,4 | 170,2 | 87,5 | 18,5 | 9,5 | 5,7 | 2,9 |
| III.26 | Komisjoni administratsioon (T.26) | 1 154,7 | 965,4 | 83,6 | 150,9 | 13,1 | 38,5 | 3,3 |
| III.27 | Eelarve (T.27) | 517,7 | 497,9 | 96,2 | 10,8 | 2,1 | 9,1 | 1,8 |
| III.28 | Audit (T.28) | 10,8 | 8,9 | 83,0 | 1,0 | 9,4 | 0,8 | 7,5 |
| III.29 | Statistika (T.29) | 133,6 | 102,0 | 76,4 | 12,6 | 9,4 | 18,9 | 14,2 |
| III.30 | Pensionid (T.30) | 997,5 | 994,5 | 99,7 | 0,0 | 0,0 | 3,0 | 0,3 |
| III.31 | Keeletalitused (T.31) | 415,9 | 373,4 | 89,8 | 36,0 | 8,7 | 6,5 | 1,6 |
| III.40 | Reservid (T.40) | — | — | — | — | — | — | — |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | 288,0 | 264,7 | 91,9 | 14,5 | 5,0 | 8,7 | 3,0 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | 128,8 | 107,0 | 83,1 | 9,1 | 7,1 | 12,6 | 9,8 |
| VI | Majandus- ja Sotsiaalkomitee (j. VI) | 127,6 | 109,3 | 85,7 | 7,9 | 6,2 | 10,4 | 8,2 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | 77,7 | 67,5 | 86,9 | 6,2 | 8,0 | 4,0 | 5,1 |
| VIII | Euroopa ombudsman (j. VIII) | 8,6 | 7,3 | 84,0 | 0,6 | 6,4 | 0,8 | 9,6 |
| IX | Euroopa andmekaitseametnik (j. IX) | 6,4 | 4,2 | 66,7 | 1,0 | 16,0 | 1,1 | 17,3 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 120 021,4 | 113 953,3 | 94,9 | 4 603,3 | 3,8 | 1 464,8 | 1,2 |
| Finantsraamistik |
| 1 | Säästev kasv | 45 461,8 | 43 713,0 | 96,2 | 1 359,1 | 3,0 | 389,7 | 0,9 |
| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | 57 019,7 | 54 648,4 | 95,8 | 1 957,7 | 3,4 | 413,6 | 0,7 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 356,2 | 1 049,8 | 77,4 | 162,6 | 12,0 | 143,8 | 10,6 |
| 4 | ELi globaalne roll | 7 779,5 | 7 291,8 | 93,7 | 184,0 | 2,4 | 303,8 | 3,9 |
| 5 | Halduskulud | 7 959,5 | 6 805,6 | 85,5 | 940,0 | 11,8 | 214,0 | 2,7 |
| 6 | Hüvitis | 444,6 | 444,6 | 100,0 | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 120 021,4 | 113 953,3 | 94,9 | 4 603,3 | 3,8 | 1 464,8 | 1,2 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2007. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriigid

Lõplikud assigneeringud (10)

Assigneeringute kasutamine

2005 sooritatud maksed 2007. aastal

Kasutusmäär (%)

Ülekanded aastasse2008

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 668,2

1 329,1

79,7

308,5

18,5

30,6

1,8

II

Nõukogu (j. II)

741,4

557,6

75,2

163,0

22,0

20,8

2,8

III

Komisjon (j. III) (11)

116 974,8

111 506,5

95,3

4 092,6

3,5

1 375,7

1,2

III.1

Majandus ja rahandus (T.01)

328,7

262,1

79,7

6,9

2,1

59,6

18,1

III.2

Ettevõtlus (T.02)

549,7

369,8

67,3

62,5

11,4

117,3

21,3

III.3

Konkurents (T.03)

81,6

70,7

86,7

8,8

10,7

2,1

2,6

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T.04)

11 664,4

11 547,4

99,0

27,9

0,2

89,0

0,8

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

55 802,4

53 685,2

96,2

1 965,0

3,5

152,1

0,3

III.6

Energia ja transport (T.06)

1 142,3

918,8

80,4

162,8

14,3

60,7

5,3

III.7

Keskkond (T.07)

283,9

231,8

81,6

23,0

8,1

29,1

10,3

III.8

Teadusuuringud (T.08)

3 311,8

2 678,5

80,9

609,4

18,4

24,0

0,7

III.9

Infoühiskond ja meedia (T.09)

1 436,4

1 226,7

85,4

180,8

12,6

29,0

2,0

III.10

Otsene teadustegevus (T.10)

656,0

405,9

61,9

238,7

36,4

11,4

1,7

III.11

Merendus- ja kalandusasjad (T.11)

1 248,1

1 039,0

83,2

13,1

1,0

196,0

15,7

III.12

Siseturg (T.12)

63,9

54,4

85,2

6,5

10,2

2,9

4,6

III.13

Regionaalpoliitika (T.13)

26 693,1

26 583,0

99,6

14,2

0,1

95,8

0,4

III.14

Maksukorralduse ja tolliliit (T.14)

122,9

84,7

68,9

7,9

6,4

30,3

24,6

III.15

Haridus ja kultuur (T.15)

1 449,8

1 260,5

86,9

162,0

11,2

27,3

1,9

III.16

Teabevahetus (T.16)

223,1

182,8

81,9

20,8

9,3

19,5

8,7

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T.17)

582,5

447,8

76,9

42,6

7,3

92,1

15,8

III.18

Justiits- ja siseküsimused (T.18)

428,4

258,8

60,4

97,5

22,8

72,1

16,8

III.19

Välissuhted (T.19)

3 429,3

3 264,6

95,2

67,7

2,0

97,0

2,8

III.20

Kaubandus (T.20)

75,8

65,1

85,9

6,4

8,5

4,3

5,7

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T.21)

1 343,7

1 192,8

88,8

105,8

7,9

45,1

3,4

III.22

Laienemine (T.22)

1 793,2

1 748,5

97,5

19,6

1,1

25,1

1,4

III.23

Humanitaarabi (T.23)

764,3

755,6

98,9

6,9

0,9

1,7

0,2

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T.24)

75,0

59,7

79,6

5,8

7,8

9,4

12,6

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T.25)

194,4

170,2

87,5

18,5

9,5

5,7

2,9

III.26

Komisjoni administratsioon (T.26)

1 154,7

965,4

83,6

150,9

13,1

38,5

3,3

III.27

Eelarve (T.27)

517,7

497,9

96,2

10,8

2,1

9,1

1,8

III.28

Audit (T.28)

10,8

8,9

83,0

1,0

9,4

0,8

7,5

III.29

Statistika (T.29)

133,6

102,0

76,4

12,6

9,4

18,9

14,2

III.30

Pensionid (T.30)

997,5

994,5

99,7

0,0

0,0

3,0

0,3

III.31

Keeletalitused (T.31)

415,9

373,4

89,8

36,0

8,7

6,5

1,6

III.40

Reservid (T.40)

—

—

—

—

—

—

—

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

288,0

264,7

91,9

14,5

5,0

8,7

3,0

V

Kontrollikoda (j. V)

128,8

107,0

83,1

9,1

7,1

12,6

9,8

VI

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (j. VI)

127,6

109,3

85,7

7,9

6,2

10,4

8,2

VII

Regioonide komitee (j. VII)

77,7

67,5

86,9

6,2

8,0

4,0

5,1

VIII

Euroopa ombudsman (j. VIII)

8,6

7,3

84,0

0,6

6,4

0,8

9,6

IX

Euroopa andmekaitseametnik (j. IX)

6,4

4,2

66,7

1,0

16,0

1,1

17,3

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

120 021,4

113 953,3

94,9

4 603,3

3,8

1 464,8

1,2

Finantsraamistik

1

Säästev kasv

45 461,8

43 713,0

96,2

1 359,1

3,0

389,7

0,9

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

57 019,7

54 648,4

95,8

1 957,7

3,4

413,6

0,7

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 356,2

1 049,8

77,4

162,6

12,0

143,8

10,6

4

ELi globaalne roll

7 779,5

7 291,8

93,7

184,0

2,4

303,8

3,9

5

Halduskulud

7 959,5

6 805,6

85,5

940,0

11,8

214,0

2,7

6

Hüvitis

444,6

444,6

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

120 021,4

113 953,3

94,9

4 603,3

3,8

1 464,8

1,2

Diagramm V

Omavahendid 2007. a. liikmesriikide kaupa

| Tulude täitumine | (miljonit eurot ja %) |
| --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FI | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | SE | UK
   (12) | EU 27 |
| — Traditsioonilised omavahendid | 1 685,1 | 60,8 | 178,8 | 329,8 | 3 126,8 | 42,8 | 229,6 | 1 290,1 | 148,9 | 1 332,5 | 218,0 | 1 687,2 | 46,4 | 30,9 | 45,4 | 19,2 | 110,9 | 11,8 | 1 873,5 | 201,1 | 338,4 | 137,1 | 159,2 | 82,5 | 90,5 | 438,4 | 2 657,0 | 16 573,0 |
| — Käibemaksu-omavahendid | 468,5 | 46,3 | 199,9 | 332,8 | 3 635,2 | 26,8 | 697,9 | 1 722,8 | 260,7 | 3 113,8 | 276,4 | 2 030,1 | 25,0 | 35,2 | 47,1 | 53,2 | 137,8 | 9,1 | 936,3 | 409,0 | 508,7 | 269,4 | 162,1 | 55,9 | 84,6 | 486,6 | 3 409,6 | 19 440,8 |
| — RKT-omavahendid | 1 985,8 | 163,0 | 703,8 | 1 393,5 | 14 653,8 | 95,8 | 1 946,6 | 6 073,4 | 1 087,7 | 11 215,7 | 972,2 | 9 143,7 | 88,2 | 118,0 | 158,3 | 202,2 | 546,7 | 32,5 | 3 400,6 | 1 564,9 | 1 745,6 | 940,1 | 681,7 | 198,3 | 302,5 | 1 948,9 | 12 551,2 | 73 914,8 |
| — Ühendkuningriigi parandus | 232,5 | 20,8 | 84,4 | 162,9 | 294,2 | 11,2 | 145,8 | 751,7 | 132,0 | 1 326,9 | 119,6 | 1 163,2 | 10,7 | 14,9 | 20,1 | 21,2 | 74,9 | 3,6 | 92,4 | 43,0 | 215,8 | 113,9 | 86,4 | 22,6 | 41,6 | 41,3 | – 5 188,9 | 58,9 |
| KOKKU | 4 371,9 | 290,8 | 1 167,0 | 2 219,0 | 21 710,0 | 176,7 | 3 019,9 | 9 838,2 | 1 629,4 | 16 988,9 | 1 586,4 | 14 024,2 | 170,3 | 199,0 | 271,0 | 295,8 | 870,2 | 57,0 | 6 302,8 | 2 218,1 | 2 808,6 | 1 460,4 | 1 089,4 | 359,4 | 519,2 | 2 915,2 | 13 429,0 | 109 987,5 |
| | 4,0 % | 0,3 % | 1,1 % | 2,0 % | 19,7 % | 0,2 % | 2,7 % | 8,9 % | 1,5 % | 15,4 % | 1,4 % | 12,8 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,3 % | 0,8 % | 0,1 % | 5,7 % | 2,0 % | 2,6 % | 1,3 % | 1,0 % | 0,3 % | 0,5 % | 2,7 % | 12,2 % | 100,0 % |

Tulude täitumine

(miljonit eurot ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FI

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

SE

UK
   (12)

EU 27

— Traditsioonilised omavahendid

1 685,1

60,8

178,8

329,8

3 126,8

42,8

229,6

1 290,1

148,9

1 332,5

218,0

1 687,2

46,4

30,9

45,4

19,2

110,9

11,8

1 873,5

201,1

338,4

137,1

159,2

82,5

90,5

438,4

2 657,0

16 573,0

— Käibemaksu-omavahendid

468,5

46,3

199,9

332,8

3 635,2

26,8

697,9

1 722,8

260,7

3 113,8

276,4

2 030,1

25,0

35,2

47,1

53,2

137,8

9,1

936,3

409,0

508,7

269,4

162,1

55,9

84,6

486,6

3 409,6

19 440,8

— RKT-omavahendid

1 985,8

163,0

703,8

1 393,5

14 653,8

95,8

1 946,6

6 073,4

1 087,7

11 215,7

972,2

9 143,7

88,2

118,0

158,3

202,2

546,7

32,5

3 400,6

1 564,9

1 745,6

940,1

681,7

198,3

302,5

1 948,9

12 551,2

73 914,8

— Ühendkuningriigi parandus

232,5

20,8

84,4

162,9

294,2

11,2

145,8

751,7

132,0

1 326,9

119,6

1 163,2

10,7

14,9

20,1

21,2

74,9

3,6

92,4

43,0

215,8

113,9

86,4

22,6

41,6

41,3

– 5 188,9

58,9

KOKKU

4 371,9

290,8

1 167,0

2 219,0

21 710,0

176,7

3 019,9

9 838,2

1 629,4

16 988,9

1 586,4

14 024,2

170,3

199,0

271,0

295,8

870,2

57,0

6 302,8

2 218,1

2 808,6

1 460,4

1 089,4

359,4

519,2

2 915,2

13 429,0

109 987,5

4,0 %

0,3 %

1,1 %

2,0 %

19,7 %

0,2 %

2,7 %

8,9 %

1,5 %

15,4 %

1,4 %

12,8 %

0,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

5,7 %

2,0 %

2,6 %

1,3 %

1,0 %

0,3 %

0,5 %

2,7 %

12,2 %

100,0 %

Diagramm VI

2007. a. sooritatud maksed igas liikmesriigis (13)

Märkus: 2007. a. sooritatud maksed = maksed 2007. a. tegevusassigneeringutest + 2006. a. ülekannetest sooritatud maksed

| Finantsraamistiku rubriigid | (miljonit eurot ja %) |
| --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | EL | ES | FI | FR | IE | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | SE | UK | Kolmandad riigid ja muud
   (14) | Kokku |
| — Säästev kasv | 998,8 | 161,7 | 952,5 | 214,5 | 5 034,1 | 226,8 | 4 704,8 | 5 683,7 | 400,3 | 3 089,6 | 344,5 | 5 055,5 | 41,9 | 449,8 | 507,6 | 163,9 | 1 351,6 | 54,0 | 578,3 | 401,1 | 4 323,1 | 2 552,8 | 450,9 | 185,9 | 667,3 | 459,4 | 2 949,7 | 1 707,7 | 43 713,0 |
| Konkurentsivõime | 653,0 | 16,8 | 34,2 | 85,3 | 722,3 | 10,1 | 112,2 | 254,1 | 78,3 | 640,3 | 80,8 | 603,1 | 7,5 | 12,5 | 42,0 | 150,8 | 47,4 | 4,9 | 326,9 | 136,4 | 106,0 | 96,8 | 29,5 | 23,9 | 32,1 | 155,9 | 592,7 | 1 683,4 | 6 739,0 |
| Ühtekuuluvus | 346,9 | 144,9 | 918,3 | 129,3 | 4 311,8 | 216,8 | 4 592,6 | 5 429,6 | 322,0 | 2 449,3 | 263,7 | 4 452,5 | 34,4 | 437,2 | 465,5 | 13,1 | 1 304,2 | 49,1 | 251,4 | 264,7 | 4 217,1 | 2 456,1 | 421,4 | 162,0 | 635,2 | 303,5 | 2 357,0 | 24,3 | 36 974,0 |
| — Loodusressursside säilitamine ja haldamine | 925,6 | 6,6 | 717,1 | 1 173,3 | 6 905,9 | 121,6 | 3 644,5 | 7 042,6 | 977,9 | 10 378,7 | 1 841,3 | 6 152,2 | 61,0 | 186,4 | 483,0 | 55,5 | 956,4 | 8,7 | 1 229,4 | 1 130,4 | 3 114,3 | 1 341,3 | 24,2 | 180,3 | 380,5 | 1 117,2 | 4 328,9 | 163,7 | 54 648,4 |
| — Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 90,3 | 3,3 | 18,1 | 8,7 | 234,4 | 9,3 | 19,3 | 27,3 | 11,0 | 99,6 | 7,2 | 88,4 | 9,0 | 10,0 | 15,8 | 8,5 | 37,4 | 11,4 | 39,6 | 26,9 | 89,2 | 21,3 | 4,4 | 9,2 | 13,9 | 45,1 | 42,9 | 48,4 | 1 049,8 |
| — ELi globaalne roll | 124,8 | 279,2 | 15,5 | 4,4 | 47,5 | 8,3 | 4,6 | 21,7 | 1,6 | 18,2 | 0,8 | 34,0 | 7,9 | 20,8 | 25,7 | 25,3 | 62,5 | 1,7 | 8,5 | 10,9 | 228,0 | 1,9 | 805,7 | 7,7 | 9,9 | 6,9 | 25,8 | 5 482,1 | 7 291,8 |
| — Hüvitis | — | 129,3 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 315,4 | — | — | — | — | — | 444,6 |
| KOKKU | 2 141,2 | 580,0 | 1 703,2 | 1 400,9 | 12 221,9 | 366,1 | 8 373,1 | 12 775,3 | 1 390,8 | 13 586,0 | 2 193,9 | 11 330,1 | 119,8 | 667,0 | 1 032,1 | 311,0 | 2 407,9 | 75,8 | 1 855,8 | 1 569,3 | 7 754,6 | 3 917,3 | 1 600,6 | 383,1 | 1 071,6 | 1 628,6 | 7 347,2 | 7 343,5 | 107 147,7 |
| | 2,0 % | 0,5 % | 1,6 % | 1,3 % | 11,4 % | 0,3 % | 7,8 % | 11,9 % | 1,3 % | 12,7 % | 2,0 % | 10,6 % | 0,1 % | 0,6 % | 1,0 % | 0,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 1,7 % | 1,5 % | 7,2 % | 3,7 % | 1,5 % | 0,4 % | 1,0 % | 1,5 % | 6,9 % | 6,9 % | 100,0 % |

Finantsraamistiku rubriigid

(miljonit eurot ja %)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FI

FR

IE

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

SE

UK

Kolmandad riigid ja muud
   (14)

Kokku

— Säästev kasv

998,8

161,7

952,5

214,5

5 034,1

226,8

4 704,8

5 683,7

400,3

3 089,6

344,5

5 055,5

41,9

449,8

507,6

163,9

1 351,6

54,0

578,3

401,1

4 323,1

2 552,8

450,9

185,9

667,3

459,4

2 949,7

1 707,7

43 713,0

Konkurentsivõime

653,0

16,8

34,2

85,3

722,3

10,1

112,2

254,1

78,3

640,3

80,8

603,1

7,5

12,5

42,0

150,8

47,4

4,9

326,9

136,4

106,0

96,8

29,5

23,9

32,1

155,9

592,7

1 683,4

6 739,0

Ühtekuuluvus

346,9

144,9

918,3

129,3

4 311,8

216,8

4 592,6

5 429,6

322,0

2 449,3

263,7

4 452,5

34,4

437,2

465,5

13,1

1 304,2

49,1

251,4

264,7

4 217,1

2 456,1

421,4

162,0

635,2

303,5

2 357,0

24,3

36 974,0

— Loodusressursside säilitamine ja haldamine

925,6

6,6

717,1

1 173,3

6 905,9

121,6

3 644,5

7 042,6

977,9

10 378,7

1 841,3

6 152,2

61,0

186,4

483,0

55,5

956,4

8,7

1 229,4

1 130,4

3 114,3

1 341,3

24,2

180,3

380,5

1 117,2

4 328,9

163,7

54 648,4

— Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

90,3

3,3

18,1

8,7

234,4

9,3

19,3

27,3

11,0

99,6

7,2

88,4

9,0

10,0

15,8

8,5

37,4

11,4

39,6

26,9

89,2

21,3

4,4

9,2

13,9

45,1

42,9

48,4

1 049,8

— ELi globaalne roll

124,8

279,2

15,5

4,4

47,5

8,3

4,6

21,7

1,6

18,2

0,8

34,0

7,9

20,8

25,7

25,3

62,5

1,7

8,5

10,9

228,0

1,9

805,7

7,7

9,9

6,9

25,8

5 482,1

7 291,8

— Hüvitis

—

129,3

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

315,4

—

—

—

—

—

444,6

KOKKU

2 141,2

580,0

1 703,2

1 400,9

12 221,9

366,1

8 373,1

12 775,3

1 390,8

13 586,0

2 193,9

11 330,1

119,8

667,0

1 032,1

311,0

2 407,9

75,8

1 855,8

1 569,3

7 754,6

3 917,3

1 600,6

383,1

1 071,6

1 628,6

7 347,2

7 343,5

107 147,7

2,0 %

0,5 %

1,6 %

1,3 %

11,4 %

0,3 %

7,8 %

11,9 %

1,3 %

12,7 %

2,0 %

10,6 %

0,1 %

0,6 %

1,0 %

0,2 %

2,2 %

0,1 %

1,7 %

1,5 %

7,2 %

3,7 %

1,5 %

0,4 %

1,0 %

1,5 %

6,9 %

6,9 %

100,0 %

Diagramm VII

Konsolideeritud bilanss

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Mittelikviidsed varad: |
| Immateriaalne vara | 44,0 | 37,0 |
| Vara, seadmed ja vahendid | 4 523,0 | 4 586,0 |
| Pika-ajalised investeeringud | 1 973,0 | 2 157,0 |
| Laenud | 1 806,0 | 2 023,0 |
| Pikaajalised eelmaksed | 14 015,0 | 22 425,0 |
| Pikaajalised saadaolevad summad | 127,0 | 328,0 |
| | 22 488,0 | 31 556,0 |
| Käibevara: |
| Inventarinimestikud | 88,0 | 115,0 |
| Lühiajalised investeeringud | 1 420,0 | 1 426,0 |
| Lühiajalised eelmaksed | 20 583,0 | 8 055,0 |
| Lühiajalised saadaolevad summad | 12 051,0 | 9 796,0 |
| Sularaha ja sularahaekvivalendid | 18 756,0 | 16 384,0 |
| | 52 898,0 | 35 776,0 |
| Varad kokku | 75 386,0 | 67 332,0 |
| Pikaajalised kohustused: |
| Hüvitised töötajatele | –33 480,0 | –32 200,0 |
| Pikaajalised eraldised | –1 079,0 | – 989,0 |
| Pikaajalised finantskohustused | –1 574,0 | –1 862,0 |
| Muud pikaajalised kohustused | –1 989,0 | –2 020,0 |
| | –38 122,0 | –37 071,0 |
| Lühiajalised kohustused: |
| Lühiajalised eraldised | – 369,0 | – 379,0 |
| Lühiajalised finantskohustused | – 135,0 | –20,0 |
| Tasumata arved | –95 380,0 | –94 080,0 |
| | –95 884,0 | –94 479,0 |
| Kohustused kokku | – 134 006,0 | – 131 550,0 |
| Netovara | –58 620,0 | –64 218,0 |
| Reservid | 2 806,0 | 2 855,0 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: | | |
| Hüvitised töötajatele (pikaajalised) | –33 480,0 | –32 200,0 |
| Muud summad | –27 946,0 | –34 873,0 |
| Netovara | –58 620,0 | –64 218,0 |

(miljonit eurot)

31.12.2007

31.12.2006

Mittelikviidsed varad:

Immateriaalne vara

44,0

37,0

Vara, seadmed ja vahendid

4 523,0

4 586,0

Pika-ajalised investeeringud

1 973,0

2 157,0

Laenud

1 806,0

2 023,0

Pikaajalised eelmaksed

14 015,0

22 425,0

Pikaajalised saadaolevad summad

127,0

328,0

22 488,0

31 556,0

Käibevara:

Inventarinimestikud

88,0

115,0

Lühiajalised investeeringud

1 420,0

1 426,0

Lühiajalised eelmaksed

20 583,0

8 055,0

Lühiajalised saadaolevad summad

12 051,0

9 796,0

Sularaha ja sularahaekvivalendid

18 756,0

16 384,0

52 898,0

35 776,0

Varad kokku

75 386,0

67 332,0

Pikaajalised kohustused:

Hüvitised töötajatele

–33 480,0

–32 200,0

Pikaajalised eraldised

–1 079,0

– 989,0

Pikaajalised finantskohustused

–1 574,0

–1 862,0

Muud pikaajalised kohustused

–1 989,0

–2 020,0

–38 122,0

–37 071,0

Lühiajalised kohustused:

Lühiajalised eraldised

– 369,0

– 379,0

Lühiajalised finantskohustused

– 135,0

–20,0

Tasumata arved

–95 380,0

–94 080,0

–95 884,0

–94 479,0

Kohustused kokku

– 134 006,0

– 131 550,0

Netovara

–58 620,0

–64 218,0

Reservid

2 806,0

2 855,0

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

Hüvitised töötajatele (pikaajalised)

–33 480,0

–32 200,0

Muud summad

–27 946,0

–34 873,0

Netovara

–58 620,0

–64 218,0

Diagramm VIII

Konsolideeritud majandustulemuste aruanne

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Tegevustulud |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 112 084 | 105 118 |
| Muud tegevustulud | 9 080 | 8 368 |
| | 121 164 | 113 486 |
| Tegevuskulud |
| Halduskulud | –7 120 | –6 619 |
| Tegevuskulud | – 104 682 | – 106 803 |
| | – 111 802 | – 113 422 |
| Põhitegevuse ülejääk | 9 362 | 64 |
| Finantstulu | 674 | 621 |
| Finantskulud | – 354 | – 331 |
| Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes | –2 207 | 108 |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis) | –13 | – 265 |
| Eelarveaasta majandustulemus | 7 462 | 197 |

(miljonit eurot)

31.12.2007

31.12.2006

Tegevustulud

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

112 084

105 118

Muud tegevustulud

9 080

8 368

121 164

113 486

Tegevuskulud

Halduskulud

–7 120

–6 619

Tegevuskulud

– 104 682

– 106 803

– 111 802

– 113 422

Põhitegevuse ülejääk

9 362

64

Finantstulu

674

621

Finantskulud

– 354

– 331

Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes

–2 207

108

Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis)

–13

– 265

Eelarveaasta majandustulemus

7 462

197

---

(1)  CZ, RO, HU, SK, SI, LU, BG, LT, LV, EE, CY, MT sissemaksed tuludesse.

(2)  Pärast lisa- ja paranduseelarvet.

(3)  Kolmandate osapoolte osalusest saadud tulud.

(4)  Pärast lisa- ja paranduseelarvet ning eelarvejagude vahelisi ülekandeid.

(5)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid. Selle tulemusel ületasid olemasolevad assigneeringud mõndade finantsperspektiivi rubriikide ülemmäära.

(6)  Sealhulgas sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavad assigneeringud.

(7)  III eelarveosas (komisjon) vastavad eelarvejaod (T) institutsioonide poolt tegevuspõhise eelarvestamise rakendamiseks määratletud meetmetele/tegevusvaldkondadele.

(8)  Finantsraamistiku rubriikide piirmäärad hõlmavad institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 48 sätestatud kohandust.

(9)  2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lisas sätestatakse, et selle rubriigi ülemmäär esitatakse töötajate pensioniskeemi sissemaksete neto põhjal, maksimaalselt kuni 500 miljonit eurot 2004. aasta hindade alusel ajavahemikul 2007–2013. 2007. aastal oli vähenduse summa 75,8 miljonit eurot.

(10)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid.

(11)  III eelarveosas (komisjon) vastavad eelarvejaod (T) institutsioonide poolt tegevuspõhise eelarvestamise rakendamiseks määratletud meetmetele/tegevusvaldkondadele

(12)  Ühendkuningriigi osas rakendatakse omavahendite brutosummale (18 617,8 miljonit eurot) parandust (5 188,9 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid.

Parandus puudutab ainult käibemaksu ja RKT osa vastavalt nende määrale omavahendite brutosummast.

(13)  Geograafiline jagunemine ei toimu mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis Sincom2. vastavalt kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis (ABAC).

(14)  „Kolmandad riigid ja muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektide ja kolmandate riikide osalusega, samuti kulusid, mille osas ei saa rakendada geograafilist jaotust.

LISA II

Pärast viimast aastaaruannet kontrollikoja poolt vastu võetud eriaruannete loetelu:

| — | Eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2007 tehnilise abi mõjususe kohta suutlikkuse arendamise kontekstis

| — | Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta

| — | Eriaruanne nr 8/2007 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2007 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas

| — | Eriaruanne nr 9/2007 „Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2007 „Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada?”

| — | Eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2008 investeerimise suurprojektide kontrolli- ja järelhindamismenetluste kohta programmitööperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006

| — | Eriaruanne nr 2/2008 seoses siduva tariifiinformatsiooniga (STI) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2008 seoses siduva tariifiinformatsiooniga (STI)

| — | Eriaruanne nr 3/2008 – Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2008 – Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?

| — | Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides

| — | Eriaruanne nr 5/2008 – Euroopa Liidu ametid: tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2008 – Euroopa Liidu ametid: tulemuslikkus

| — | Eriaruanne nr 6/2008 Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgse taastamisabi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2008 Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgse taastamisabi kohta

| — | Eriaruanne nr 7/2008 – „Perioodi 2003–2006 arukas energeetika.” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2008 – „Perioodi 2003–2006 arukas energeetika.”

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: www.eca.europa.eu

Aruanded on tasuta saadaval nii paberkandjal kui CD-ROMil. Selle saamiseks palume kirjutada kontrollikoja aadressil:

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| Teabeedastus ja aruanded |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| L-1615 Luxembourg |
| Tel. + (352) 4398-1 |
| E-post: euraud@eca.europa.eu |

Euroopa Kontrollikoda

Teabeedastus ja aruanded

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Tel. + (352) 4398-1

E-post: euraud@eca.europa.eu

või täita elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

| 10.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/273 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/273

---

AASTAARUANNE SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSTE KOHTA

(2008/C 286/02)

---

Aastaaruanne seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta

SISUKORD

| 1–5 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1–5

| 6–13 | I peatükk – seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamine |
| --- | --- |

6–13

| 6–11 | Rahaline rakendamine |
| --- | --- |

6–11

| 12–13 | Komisjoni EAFide finantsjuhtimise aastaaruanne |
| --- | --- |

12–13

| 14–56 | II peatükk – kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Arengufondide kohta |
| --- | --- |

14–56

| I–XI | Kontrollikoja kinnitav avaldus seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2007. eelarveaastal |
| --- | --- |

I–XI

| 14–50 | Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| --- | --- |

14–50

| 14–15 | Auditi ulatus ja iseloom |
| --- | --- |

14–15

| 16–18 | Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus |
| --- | --- |

16–18

| 19–50 | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| --- | --- |

19–50

| 51–56 | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

51–56

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Euroopa Arengufondid (EAFid) on loodud rahvusvaheliste konventsioonide või lepingute, (1) mis on sõlmitud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide vahel ning teiselt poolt teatavate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide vahel, ning nõukogu otsuste tulemusena ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1.

Euroopa Arengufondid (EAFid) on loodud rahvusvaheliste konventsioonide või lepingute, (1) mis on sõlmitud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide vahel ning teiselt poolt teatavate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide vahel, ning nõukogu otsuste tulemusena ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta.

| 1.–5. | Euroopa Arengufond on tõepoolest peamine vahend, millega Euroopa Liit rahastab arenguabi AKV riikides. Komisjon jagab kontrollikoja arvamust mitmes küsimuses, kuid soovib juhtida tähelepanu fondi juhtimisega seotud suurtele riskidele, mis on põhjustatud järgmisest: |
| --- | --- |

1.–5.

Euroopa Arengufond on tõepoolest peamine vahend, millega Euroopa Liit rahastab arenguabi AKV riikides. Komisjon jagab kontrollikoja arvamust mitmes küsimuses, kuid soovib juhtida tähelepanu fondi juhtimisega seotud suurtele riskidele, mis on põhjustatud järgmisest:

| — | rakendatavate vahendite suur maht; |
| --- | --- |

—

rakendatavate vahendite suur maht;

| — | teatavate partnerriikide väike haldussuutlikkus; |
| --- | --- |

—

teatavate partnerriikide väike haldussuutlikkus;

| — | mitmed probleemid enamikus abi saavates riikides, sealhulgas puudused valitsemistavas. |
| --- | --- |

—

mitmed probleemid enamikus abi saavates riikides, sealhulgas puudused valitsemistavas.

Eespool nimetatut arvesse võttes seadis komisjon sisse erinevatel tasanditel kontrollid, mis hõlmavad nii inspektorite ja audiitorite kasutamist kui ka kontrolle, mida teostavad mitte ainult lepingulised ametisasutused, vaid ka komisjoni delegatsioonid ja kesktalitused.

Loomulikult tuleb nimetatud kontrollistrateegias võtta arvesse riskianalüüse ja ka kulutasuvust. Komisjon leiab, et tema võetud meetmed on tõhusad ja vastavad seatud kriteeriumidele. Võttes arvesse kontrollikoja märkusi ja toetudes enda kogemusele, on komisjon seda strateegiat viimastel aastatel täpsustanud ja teeb seda ka tulevikus.

Kontrollikoja aruande lugemisel tuleb võtta arvesse keskkonda, milles komisjon on sunnitud tegutsema, ja arvestama sellist liiki tegevusega kaasnevaid riske.

| 2. | Komisjon vastutab ja hoolitseb enamike EAFide kulude juhtimise eest. EAFi investeerimisrahastu haldamine on olnud täielikult Euroopa Investeerimispanga (2) (EIP) ülesanne alates 1. aprillist 2003. Rahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (3)
   (4). |
| --- | --- |

2.

Komisjon vastutab ja hoolitseb enamike EAFide kulude juhtimise eest. EAFi investeerimisrahastu haldamine on olnud täielikult Euroopa Investeerimispanga (2) (EIP) ülesanne alates 1. aprillist 2003. Rahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (3)
   (4).

| 3. | Kui programmitöö on lõpule viidud, mobiliseeritakse EAFi vahendid kahes järgus. Olles saanud AKV riigilt taotluse, teeb komisjon rahastamisotsuse (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses rahaliste kohustustena) pärast (liikmesriikide esindajatest koosneva) EAFi komiteelt nõusoleku saamist. Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingu raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja või komisjon ise hakkab neid otsuseid ellu viima. Riiklik eelarvevahendite käsutaja sõlmib lepingud (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses individuaalsete juriidiliste kulukohustustena) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon. |
| --- | --- |

3.

Kui programmitöö on lõpule viidud, mobiliseeritakse EAFi vahendid kahes järgus. Olles saanud AKV riigilt taotluse, teeb komisjon rahastamisotsuse (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses rahaliste kohustustena) pärast (liikmesriikide esindajatest koosneva) EAFi komiteelt nõusoleku saamist. Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingu raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja või komisjon ise hakkab neid otsuseid ellu viima. Riiklik eelarvevahendite käsutaja sõlmib lepingud (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses individuaalsete juriidiliste kulukohustustena) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon.

| 4. | Eelarvetoetuse suhtes seda haldussüsteemi ei kohaldata. Rahastamislepingud on juriidilised kohustused ja võimaldavad maksete tegemist ilma eraldi juriidilisi kulukohustusi võtmata. Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon vahendite esialgse ülekande abisaajariigi eelarvesse. Kui esialgne ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide eelarvest ning neid kasutatakse ja auditeeritakse vastavalt abisaajariigi õigusnormidele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne järgmiste maksete tegemist kontrollib komisjon, et rahastamislepingus sätestatud tingimused oleksid täidetud. |
| --- | --- |

4.

Eelarvetoetuse suhtes seda haldussüsteemi ei kohaldata. Rahastamislepingud on juriidilised kohustused ja võimaldavad maksete tegemist ilma eraldi juriidilisi kulukohustusi võtmata. Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon vahendite esialgse ülekande abisaajariigi eelarvesse. Kui esialgne ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide eelarvest ning neid kasutatakse ja auditeeritakse vastavalt abisaajariigi õigusnormidele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne järgmiste maksete tegemist kontrollib komisjon, et rahastamislepingus sätestatud tingimused oleksid täidetud.

| 5. | Komisjoni siseselt juhib enamust EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi EuropeAid). Väike osa EAFi projekte (5) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni siseselt juhib enamust EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi EuropeAid). Väike osa EAFi projekte (5) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat.

I PEATÜKK – SEITSMENDA, KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAFI RAKENDAMINE

Rahaline rakendamine

| 6. | Pärast kuuenda EAFi sulgemist 2006. aastal rakendati seitsmendat, kaheksandat ja üheksandat EAFi üheaegselt 2007. aastal. Prognooside kohaselt suletakse seitsmes EAF 2008. aastal. |
| --- | --- |

6.

Pärast kuuenda EAFi sulgemist 2006. aastal rakendati seitsmendat, kaheksandat ja üheksandat EAFi üheaegselt 2007. aastal. Prognooside kohaselt suletakse seitsmes EAF 2008. aastal.

| 7. | 2007. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma ulatus 2 679 miljoni euroni, sealhulgas 39 miljonit eurot vabatahtlikke osamakseid Aafrika rahutagamisrahastusse AKV riikide sisese koostöö raames (6). Aasta jooksul alustas komisjon osamaksete sissenõudmist üheksanda EAFi raames, kuna kaheksanda EAFi osamaksed olid täiel määral ära kasutatud. |
| --- | --- |

7.

2007. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma ulatus 2 679 miljoni euroni, sealhulgas 39 miljonit eurot vabatahtlikke osamakseid Aafrika rahutagamisrahastusse AKV riikide sisese koostöö raames (6). Aasta jooksul alustas komisjon osamaksete sissenõudmist üheksanda EAFi raames, kuna kaheksanda EAFi osamaksed olid täiel määral ära kasutatud.

| 8. | Kümnenda EAFi kulukohustused võetakse perioodiks 2008–2013; sellest eraldatakse AKV riikidele ühenduse abi 21 966 miljoni euro ulatuses, mis on 62 % rohkem võrreldes üheksanda EAFi rahaliste eraldistega. |
| --- | --- |

8.

Kümnenda EAFi kulukohustused võetakse perioodiks 2008–2013; sellest eraldatakse AKV riikidele ühenduse abi 21 966 miljoni euro ulatuses, mis on 62 % rohkem võrreldes üheksanda EAFi rahaliste eraldistega.

| 6.–8. | Kooskõlas Monterrey ja Pariisi deklaratsioonidega jätkas komisjon 2007. aastal oma jõupingutusi abi ja tõhususe suurendamiseks. Sarnaselt 2006. aastaga oli 2007. aasta EAFide rakendamiseks väga soodus, sest lepingute täitmise ja maksete tegemise tase saavutas järjekordse rekordtaseme, vähendati oluliselt vanu ja soiku jäänud kohustusi ning tehti edusamme seitsmenda EAFi lõplikul sulgemisel. 2007. aasta lõpu eesmärk oli katta üheksanda EAFi vahendid täies ulatuses kulukohustustega, mis väljendub 15,9 miljardi euro rakendamises ajavahemikus 2003–2007 ehk üheksanda EAFi kasutamises 100 % ulatuses. Tegemist on suurima summaga EAFide ajaloos. |
| --- | --- |

6.–8.

Kooskõlas Monterrey ja Pariisi deklaratsioonidega jätkas komisjon 2007. aastal oma jõupingutusi abi ja tõhususe suurendamiseks. Sarnaselt 2006. aastaga oli 2007. aasta EAFide rakendamiseks väga soodus, sest lepingute täitmise ja maksete tegemise tase saavutas järjekordse rekordtaseme, vähendati oluliselt vanu ja soiku jäänud kohustusi ning tehti edusamme seitsmenda EAFi lõplikul sulgemisel. 2007. aasta lõpu eesmärk oli katta üheksanda EAFi vahendid täies ulatuses kulukohustustega, mis väljendub 15,9 miljardi euro rakendamises ajavahemikus 2003–2007 ehk üheksanda EAFi kasutamises 100 % ulatuses. Tegemist on suurima summaga EAFide ajaloos.

Kvaliteedi puhul tagas komisjon 2006. aastal, et kvaliteedi tugirühm vaatas nii määratlemis- kui ka hindamisetapis läbi kõik EAFi rahastamisettepanekud. Sama taktikat kasutati ka 2007. aastal.

Komisjon jätkab oma jõupingutusi, et parandada veelgi EAFi rakendamist, ja võtab ka edaspidi arvesse kontrollikoja soovitusi.

Kümnenda EAFi 21 966 miljoni euro suurune summa (AKV riikide tegevusassigneeringud, välja arvatud ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMT)] hõlmab kuueaastast perioodi, samas kui üheksanda EAFi puhul oli tegemist viieaastase perioodiga (algne summa, milles ei ole arvestatud ülejääkide ülekandeid varasematest EAFidest summas (vt punkt 9) 13 500 miljonit eurot). Võrreldavuse huvides tuleb vahendeid vaadelda aastapõhiselt, mis tähendab, et nominaalkasv oli väiksem, ulatudes 35,6 %ni.

| 9. | Tabelites 1 ja 2
  esitatakse komisjoni poolt hallatavate EAFi ressursside kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine.
  I ja II diagrammil
  esitatakse kumulatiivsed ressursid ja otsused sekkumisvaldkondade kaupa. 2005. aasta mais otsustas nõukogu, et üheksanda EAFi vahendid tuleb kuludega siduda enne 31. detsembrit 2007 (7). Kooskõlas selle nn „aegumisklausliga” olid praktiliselt kõik üheksanda EAFi vahendid selleks kuupäevaks kuludega seotud. See saavutati üldiste kulukohustuste olulise suurendamisega 16,7 % ehk 3 172 miljoni euro võrra. Netomaksed kasvasid 4,1 % võrra ja ulatusid 2 874 miljoni euroni, mis tulenevalt aastalõpu rahavoogude piirangutest jääb veidi alla algse eesmärgi. |
| --- | --- |

9.

Tabelites 1 ja 2
  esitatakse komisjoni poolt hallatavate EAFi ressursside kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine.
  I ja II diagrammil
  esitatakse kumulatiivsed ressursid ja otsused sekkumisvaldkondade kaupa. 2005. aasta mais otsustas nõukogu, et üheksanda EAFi vahendid tuleb kuludega siduda enne 31. detsembrit 2007 (7). Kooskõlas selle nn „aegumisklausliga” olid praktiliselt kõik üheksanda EAFi vahendid selleks kuupäevaks kuludega seotud. See saavutati üldiste kulukohustuste olulise suurendamisega 16,7 % ehk 3 172 miljoni euro võrra. Netomaksed kasvasid 4,1 % võrra ja ulatusid 2 874 miljoni euroni, mis tulenevalt aastalõpu rahavoogude piirangutest jääb veidi alla algse eesmärgi.

| 9. | See on esimene kord, mil kõik EAFi vahendid on enne järgmise EAFi jõustumist kulukohustustega täielikult kaetud. Üheksanda EAFi jõustumise ajal 2003. aasta aprillis oli kaheksanda EAFi raames kulukohutustega katmata veel peaaegu 2 miljardit eurot. |
| --- | --- |

9.

See on esimene kord, mil kõik EAFi vahendid on enne järgmise EAFi jõustumist kulukohustustega täielikult kaetud. Üheksanda EAFi jõustumise ajal 2003. aasta aprillis oli kaheksanda EAFi raames kulukohutustega katmata veel peaaegu 2 miljardit eurot.

| 10. | Selle tulemusel kasvasid tegemata maksed 10 281 miljonilt eurolt 2006. aasta lõpus 10 579 miljonile eurole 2007. aasta lõpuks. Tegemata maksete kogusummast on 903 miljonit eurot seotud üle viie aasta tagasi võetud kulukohustustega. Üldised kulukohustused, mille osas ei oldud viimase kahe aasta jooksul individuaalseid juriidilisi kohustusi võetud ega makseid tehtud, vähenesid aasta lõpuks siiski oluliselt 100 miljoni euroni. Kasutusmäär, mida väljendab kasutamata vahendite kogusumma ja iga-aastaste maksete suhe, oli stabiilne – 3,7 aastat. |
| --- | --- |

10.

Selle tulemusel kasvasid tegemata maksed 10 281 miljonilt eurolt 2006. aasta lõpus 10 579 miljonile eurole 2007. aasta lõpuks. Tegemata maksete kogusummast on 903 miljonit eurot seotud üle viie aasta tagasi võetud kulukohustustega. Üldised kulukohustused, mille osas ei oldud viimase kahe aasta jooksul individuaalseid juriidilisi kohustusi võetud ega makseid tehtud, vähenesid aasta lõpuks siiski oluliselt 100 miljoni euroni. Kasutusmäär, mida väljendab kasutamata vahendite kogusumma ja iga-aastaste maksete suhe, oli stabiilne – 3,7 aastat.

| 10. | Komisjoni tulemused olid 2007. aastal erakordsed: maksed kasvasid oluliselt ehk 12 %, kulukohustused 9 % ja väljamaksmata kulukohustuste kasvu suudeti hoida 2,8 % tasemel. |
| --- | --- |

10.

Komisjoni tulemused olid 2007. aastal erakordsed: maksed kasvasid oluliselt ehk 12 %, kulukohustused 9 % ja väljamaksmata kulukohustuste kasvu suudeti hoida 2,8 % tasemel.

3,7-aastane kasutusmäär vastab projektide keskmisele rakendamise ajale.

| 11. | Sotsiaalse infrastruktuuri sektor, sealhulgas haridus, tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon, oli 2007. aastal peamine ELi toetuse saaja summas 852 miljonit eurot (31 % kogumaksetest), millele järgnes transpordi, kommunikatsiooni ja energeetika sektor 799 miljoni euroga (28 %). Kaupadena antava abi ja üldise programmiabi, sh toiduabi ja toiduainetega kindlustamise valdkonnas, tehtud maksed olid kokku 557 miljonit eurot, millest 455 miljonit eurot (16 % kõikidest maksetest) kasutati üldeelarve toetusprogrammide raames. Abi andmisel jätkati tihedat koostööd ÜRO organisatsioonide ja Maailmapangaga (306,5 miljon eurot ehk 10,7 % maksetest). |
| --- | --- |

11.

Sotsiaalse infrastruktuuri sektor, sealhulgas haridus, tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon, oli 2007. aastal peamine ELi toetuse saaja summas 852 miljonit eurot (31 % kogumaksetest), millele järgnes transpordi, kommunikatsiooni ja energeetika sektor 799 miljoni euroga (28 %). Kaupadena antava abi ja üldise programmiabi, sh toiduabi ja toiduainetega kindlustamise valdkonnas, tehtud maksed olid kokku 557 miljonit eurot, millest 455 miljonit eurot (16 % kõikidest maksetest) kasutati üldeelarve toetusprogrammide raames. Abi andmisel jätkati tihedat koostööd ÜRO organisatsioonide ja Maailmapangaga (306,5 miljon eurot ehk 10,7 % maksetest).

Komisjoni EAFide finantsjuhtimise aastaaruanne

| 12. | Üheksanda EAFi suhtes kohaldatav finantsmäärus (8) kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoda vaatas selle aruande läbi, et hinnata, kas see kirjeldab õiglaselt eesmärkide saavutamist, finantsolukorda ja sündmusi, mis mõjutasid oluliselt selle aasta tegevusi. Analüüs hõlmas esitatud finantsandmete täpsuse ning kontrollikoja eelnevate tähelepanekute ja eelarve täitmist kinnitava asutuse soovituste põhjal võetud meetmete kontrollimist. |
| --- | --- |

12.

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatav finantsmäärus (8) kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoda vaatas selle aruande läbi, et hinnata, kas see kirjeldab õiglaselt eesmärkide saavutamist, finantsolukorda ja sündmusi, mis mõjutasid oluliselt selle aasta tegevusi. Analüüs hõlmas esitatud finantsandmete täpsuse ning kontrollikoja eelnevate tähelepanekute ja eelarve täitmist kinnitava asutuse soovituste põhjal võetud meetmete kontrollimist.

| 13. | Kontrollikoja hinnangul sisaldab finantsjuhtimise aruanne eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise, finantsolukorra ja 2007. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste täpset kirjeldust. Komisjoni kokkuvõte kontrollikoja tähelepanekute põhjal võetud järelmeetmetest ei anna paljudel juhtudel piisavat teavet võetud või kavandatud meetmete kohta; kontrollikoja analüüs olukorra kohta on toodud
  tabelis 4
  . Lisaks on AKV riikide esitatud teave seoses programmi Stabex vahendite (9) kasutamisega ja AKV riikide pankades olevate pangaarvete kontojääkidega jätkuvalt ebausaldusväärne tulenevalt meetme keerukusest ja EuropeAidi kontrolli piiratusest. EuropeAid on sellest teadlik ja planeeris 2007. aastal käivitada Stabexi vahendite auditi kõikides asjaomastes AKV riikides. Auditid viidi aga läbi 38 abisaajariigist ainult neljas. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul sisaldab finantsjuhtimise aruanne eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise, finantsolukorra ja 2007. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste täpset kirjeldust. Komisjoni kokkuvõte kontrollikoja tähelepanekute põhjal võetud järelmeetmetest ei anna paljudel juhtudel piisavat teavet võetud või kavandatud meetmete kohta; kontrollikoja analüüs olukorra kohta on toodud
  tabelis 4
  . Lisaks on AKV riikide esitatud teave seoses programmi Stabex vahendite (9) kasutamisega ja AKV riikide pankades olevate pangaarvete kontojääkidega jätkuvalt ebausaldusväärne tulenevalt meetme keerukusest ja EuropeAidi kontrolli piiratusest. EuropeAid on sellest teadlik ja planeeris 2007. aastal käivitada Stabexi vahendite auditi kõikides asjaomastes AKV riikides. Auditid viidi aga läbi 38 abisaajariigist ainult neljas.

| 13. | Kontrollikoja soovitused on komisjoni jaoks tähtsad ja kõiki neid võetakse arvesse. Komisjon leiab, et üldiselt on kontrollikoja soovitusi võetud arvesse rahuldaval tasemel, kuid esitab selle kohta tulevikus üksikasjalikuma teabe. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja soovitused on komisjoni jaoks tähtsad ja kõiki neid võetakse arvesse. Komisjon leiab, et üldiselt on kontrollikoja soovitusi võetud arvesse rahuldaval tasemel, kuid esitab selle kohta tulevikus üksikasjalikuma teabe.

Komisjon otsustas auditite abil tõhustada kontrolli STABEXi vahendite üle, vaatamata sellele et Lomé IV konventsiooni artiklis 212 ei ole sellist kohustust sätestatud. Kokku 38 abisaajariigist ei registreerinud 2007. aastal 10 abisaajariiki nimetatud vahenditega ühtegi toimingut ning 14 riigi puhul tehti auditeid, mis käsitlesid kas STABEXi kontode usaldusväärsust (8 riigi puhul) või STABEXi vahenditest rahastatud projekte (6 riigi puhul).

II PEATÜKK – KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2007. eelarveaastal

I.

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda:






  a) | seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2007. eelarveaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid, mis koosnevad konsolideeritud finantsaruannetest (10) ning seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruandest; ja |
| --- | --- | --- |

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda:

a)

seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi 2007. eelarveaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid, mis koosnevad konsolideeritud finantsaruannetest (10) ning seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruandest; ja

| b) | raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (11). |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (11).

| II. | Vastavalt seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi suhtes kohaldatavatele finantsmäärustele vastutab juhatus (12) EAFide lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | Juhatuse kohustused EAFide lõplike raamatupidamise aastaaruannete osas hõlmavad finantsaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, EAFi peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade (13) põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Komisjon kiidab EAFide lõplikud raamatupidamisaruanded heaks. |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi suhtes kohaldatavatele finantsmäärustele vastutab juhatus (12) EAFide lõplike raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamise eest ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

Juhatuse kohustused EAFide lõplike raamatupidamise aastaaruannete osas hõlmavad finantsaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja teostamist, selleks et neis ei esineks pettuste või vigade tõttu olulisi ebatäpsusi, EAFi peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade (13) põhjal asjakohaste raamatupidamispõhimõtete valimist ja rakendamist ja raamatupidamishinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Komisjon kiidab EAFide lõplikud raamatupidamisaruanded heaks.

| b) | Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb EAFide rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Detsentraliseeritud halduse puhul delegeeritakse rakendusülesanded kolmandatele riikidele ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muudele asutustele. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, hõlmates asjakohast järelevalvet ja vastavaid meetmeid vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust, ja vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus EAFide raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

b)

Viis, kuidas juhatus tagab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, tuleneb EAFide rakendamise meetodist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid komisjoni talitused. Detsentraliseeritud halduse puhul delegeeritakse rakendusülesanded kolmandatele riikidele ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muudele asutustele. Ühise halduse korral jagatakse rakendusülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Rakendusülesanded peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb sisekontrolli kavandada, rakendada ja teostada tõhusalt ja mõjusalt, hõlmates asjakohast järelevalvet ja vastavaid meetmeid vältimaks eeskirjade eiramisi ja pettust, ja vajaduse korral kohtuvaidlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata sellest, millist rakendusmeetodit kasutatakse, on komisjonil lõplik vastutus EAFide raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| III. | Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega sel määral, kuivõrd neid on võimalik EAFi kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide lõplikud raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulist väärkajastamist ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja INTOSAI rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega sel määral, kuivõrd neid on võimalik EAFi kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide lõplikud raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulist väärkajastamist ja nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | III punktis kirjeldatud kontekstis viiakse auditi käigus läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused tuginedes oma hinnangule, sh hinnates pettustest või vigadest põhjustatud lõplike raamatupidamisaruannete oluliste ebatäpsuste ja nende aluseks olevate tehingute EAFide õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski. Riskide hindamisel arvestab audiitor lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditimenetlused. Selles kontekstis hõlmab audit ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist. |
| --- | --- |

IV.

III punktis kirjeldatud kontekstis viiakse auditi käigus läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks lõplikes konsolideeritud raamatupidamisaruannetes esitatud summade ja andmete ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib menetlused tuginedes oma hinnangule, sh hinnates pettustest või vigadest põhjustatud lõplike raamatupidamisaruannete oluliste ebatäpsuste ja nende aluseks olevate tehingute EAFide õigusliku raamistiku nõuetele mittevastavuse riski. Riskide hindamisel arvestab audiitor lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamise ja korrakohase esitamisega seonduvat sisekontrolli, ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve ja kontrollisüsteeme, selleks et kavandada antud tingimustes asjakohased auditimenetlused. Selles kontekstis hõlmab audit ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasuse ja antud raamatupidamishinnangute mõistlikkuse, samuti lõplike konsolideeritud raamatupidamisaruannete ja aasta tegevusaruannete üldise esituse hindamist.

| V. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse koostamiseks.

Järeldusotsus raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta

VI.

| VI. | Kontrollikoja hinnangul annavad seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2007. aasta seisuga ning nende tehingute tulemuste ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul annavad seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2007. aasta seisuga ning nende tehingute tulemuste ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| VII. | Ilma VI punktis esitatud järeldusotsuse kohta märkusi esitamata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et komisjon ei ole tõestanud kantud kulude hindamiseks kasutatud eelduste õigsust ja selle tulemusel võidakse tekkepõhist kulu tegelikust väiksemana näidata, finantsaruannete märkustes sisalduvate tagatiste summat aga tegelikust suuremana näidata. |
| --- | --- |

VII.

Ilma VI punktis esitatud järeldusotsuse kohta märkusi esitamata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et komisjon ei ole tõestanud kantud kulude hindamiseks kasutatud eelduste õigsust ja selle tulemusel võidakse tekkepõhist kulu tegelikust väiksemana näidata, finantsaruannete märkustes sisalduvate tagatiste summat aga tegelikust suuremana näidata.

Järeldusotsus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

VIII.

| VIII. | Kontrollikoda on seisukohal, et võtmata arvesse IX punktis kirjeldatud asjaolusid, on eelarveaasta tulude ja kulukohustuste aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Kontrollikoda on seisukohal, et võtmata arvesse IX punktis kirjeldatud asjaolusid, on eelarveaasta tulude ja kulukohustuste aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

| IX. | Kontrollikoja auditiga leiti olulisel määral vigu, mis mõjutasid maksete aluseks olevaid tehinguid. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoja auditiga leiti olulisel määral vigu, mis mõjutasid maksete aluseks olevaid tehinguid.

| X. | Ilma VI punktis esitatud järeldusotsust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu väga suurele katteta antava eelarvetoetuse riskile, mis tuleneb komisjonipoolsest eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide „dünaamilisest tõlgendusest”, milles ei nähta ette, et riigid peavad täitma riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise miinimumnõudeid enne eelarvetoetuse saamist. |
| --- | --- |

X.

Ilma VI punktis esitatud järeldusotsust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu väga suurele katteta antava eelarvetoetuse riskile, mis tuleneb komisjonipoolsest eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide „dünaamilisest tõlgendusest”, milles ei nähta ette, et riigid peavad täitma riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise miinimumnõudeid enne eelarvetoetuse saamist.

| XI. | Kontrollikoda tunnustab komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides tehtud täiustusi, kuid rõhutab vajadust jätkata pingutuste tegemist üldise kontrollistrateegia teatud oluliste elementide täpsustamiseks ja teatud süsteemide ülesehituse ja/või rakendamise parandamiseks. |
| --- | --- |

XI.

Kontrollikoda tunnustab komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides tehtud täiustusi, kuid rõhutab vajadust jätkata pingutuste tegemist üldise kontrollistrateegia teatud oluliste elementide täpsustamiseks ja teatud süsteemide ülesehituse ja/või rakendamise parandamiseks.

18. september 2008

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg

| Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| --- |
| Auditi ulatus ja iseloom |
| 14. | EAFide raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt tõendusmaterjali selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on nõuetekohaselt registreeritud ja aastaaruanded kirjeldavad usaldusväärselt finantsolukorda aasta lõpus. Kinnitava avalduse VI ja VII punktis toodud tähelepanekud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (14) ning seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (15) auditil. Audit hõlmas vajalikke auditimenetlusi, mille eesmärk oli kontrollida katseliselt summade ja avaldatud teabega seotud tõendusmaterjali. See sisaldas ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete, juhtkonna poolt tehtud oluliste kalkulatsioonide ja konsolideeritud raamatupidamisaruande üldise esituse hindamist. |

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi ulatus ja iseloom

14.

EAFide raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt tõendusmaterjali selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on nõuetekohaselt registreeritud ja aastaaruanded kirjeldavad usaldusväärselt finantsolukorda aasta lõpus. Kinnitava avalduse VI ja VII punktis toodud tähelepanekud raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (14) ning seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (15) auditil. Audit hõlmas vajalikke auditimenetlusi, mille eesmärk oli kontrollida katseliselt summade ja avaldatud teabega seotud tõendusmaterjali. See sisaldas ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete, juhtkonna poolt tehtud oluliste kalkulatsioonide ja konsolideeritud raamatupidamisaruande üldise esituse hindamist.

14

15

| 15. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse VIII–XI punktis, põhinevad alljärgneval: |
| --- | --- |

15.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse VIII–XI punktis, põhinevad alljärgneval:

| a) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine koostöötalituse EuropeAid kesktalitustes ja viies delegatsioonis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger, Madagaskar ja Sudaan), mis hõlmab kuut riiki; |
| --- | --- |

a)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine koostöötalituse EuropeAid kesktalitustes ja viies delegatsioonis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger, Madagaskar ja Sudaan), mis hõlmab kuut riiki;

| b) | igas külastatud delegatsioonis statistiliselt valitud tehingute valimi kontrollimine, mis hõlmas kõiki valdkondi peale eelarvetoetuse. Auditeeriti kokku 90 makset ja 15 individuaalset juriidilist kohustust; |
| --- | --- |

b)

igas külastatud delegatsioonis statistiliselt valitud tehingute valimi kontrollimine, mis hõlmas kõiki valdkondi peale eelarvetoetuse. Auditeeriti kokku 90 makset ja 15 individuaalset juriidilist kohustust;

| c) | eelarvetoetuse puhul 30 makse ja 15 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine. Antud valik moodustab kõikidest eelarvetoetuse maksetest ja kulukohustustest vastavalt 46 % ja 62,1 %. Kontrollimine koosnes dokumentaalsest hindamisest ja 8 makse puhul tehti täiendav analüüs neljas külastatud riigis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger ja Madagaskar); |
| --- | --- |

c)

eelarvetoetuse puhul 30 makse ja 15 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine. Antud valik moodustab kõikidest eelarvetoetuse maksetest ja kulukohustustest vastavalt 46 % ja 62,1 %. Kontrollimine koosnes dokumentaalsest hindamisest ja 8 makse puhul tehti täiendav analüüs neljas külastatud riigis (Ghana, Guinea-Bissau, Niger ja Madagaskar);

| d) | EuropeAidi kesktalituste poolt heaks kiidetud 30 statistiliselt valitud makse kontrollimine; |
| --- | --- |

d)

EuropeAidi kesktalituste poolt heaks kiidetud 30 statistiliselt valitud makse kontrollimine;

| e) | 30 statistiliselt valitud ja EuropeAidi kesktalituste poolt juba ex post kontrollitud makse kontrollimine; |
| --- | --- |

e)

30 statistiliselt valitud ja EuropeAidi kesktalituste poolt juba ex post kontrollitud makse kontrollimine;

ex post

| f) | 30 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

30 statistiliselt valitud kulukohustuse kontrollimine;

| g) | EuropeAidi peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avalduse ning nende koostamise protsessi kontrollimine. |
| --- | --- |

g)

EuropeAidi peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avalduse ning nende koostamise protsessi kontrollimine.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

| 16. | Nagu juba märgiti kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta, (16) ei ole EAFide puhul kasutataval raamatupidamissüsteemil kõiki vajalikke võimalusi tõhusaks ja mõjusaks majandusalase teabe edastamiseks tekkepõhise raamatupidamisarvestuse alusel. Seetõttu nõuab kassapõhiste andmete üleviimine tekkepõhisesse EAFide aastaaruandesse andmete suuremahulist käsitsi töötlemist, mis suurendab vigade tekkimise ohtu. Samuti ei ole raamatupidamissüsteemi abil võimalik kindlaks määrata ega käsitsi sisestada valuutakursside muutuste finantsmõju (17). EAFide ühildamine komisjoni poolt eelarvekulude kajastamiseks juba kasutusele võetud raamatupidamissüsteemi kavandati algselt 2006. aastaks, kuid tehniliste probleemide tõttu on seda mitmel korral edasi lükatud ning nüüd planeeritakse seda teha 2009. aasta alguses. |
| --- | --- |

16.

Nagu juba märgiti kontrollikoja 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta, (16) ei ole EAFide puhul kasutataval raamatupidamissüsteemil kõiki vajalikke võimalusi tõhusaks ja mõjusaks majandusalase teabe edastamiseks tekkepõhise raamatupidamisarvestuse alusel. Seetõttu nõuab kassapõhiste andmete üleviimine tekkepõhisesse EAFide aastaaruandesse andmete suuremahulist käsitsi töötlemist, mis suurendab vigade tekkimise ohtu. Samuti ei ole raamatupidamissüsteemi abil võimalik kindlaks määrata ega käsitsi sisestada valuutakursside muutuste finantsmõju (17). EAFide ühildamine komisjoni poolt eelarvekulude kajastamiseks juba kasutusele võetud raamatupidamissüsteemi kavandati algselt 2006. aastaks, kuid tehniliste probleemide tõttu on seda mitmel korral edasi lükatud ning nüüd planeeritakse seda teha 2009. aasta alguses.

16

17

| 16. | Uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2009. aastal kaovad ka praegused piirangud. Riskide vähendamiseks tehakse käsitsi töötlemise korral rangeid kontrolle. EAFi praeguses raamatupidamissüsteemis ei määrata vahetuskursi muutumisest tingitud finantsmõju. Siiski hõlmab 2007. majandusaasta puhastulu vahetuskursist tulenevat kasu ja kahju. |
| --- | --- |

16.

Uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2009. aastal kaovad ka praegused piirangud. Riskide vähendamiseks tehakse käsitsi töötlemise korral rangeid kontrolle. EAFi praeguses raamatupidamissüsteemis ei määrata vahetuskursi muutumisest tingitud finantsmõju. Siiski hõlmab 2007. majandusaasta puhastulu vahetuskursist tulenevat kasu ja kahju.

Lisaks tehakse ainult 9 % maksetest vääringus, mida vahetuskursi kõikumine mõjutab. Seetõttu ei pea komisjon neid võimalikke erinevusi vahetuskurssides raamatupidamisarvestuse kui terviku seisukohalt oluliseks.

| 17. | Aastaaruanne sisaldab eraldist aruandlusperioodil kantud kulude kohta, mille kohta ei ole aasta lõpuks arvet saadud. Eraldist hinnatakse statistiliselt erinevate eelduste põhjal 2 087 miljonile eurole, mis moodustab 83 % kõikidest kohustustest. Nagu kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFi kohta, (18) ei ole komisjon tõestanud projektikulude lineaarsuse eelduse õigsust. Kontrollikoja analüüsist (19) nähtub, et EuropeAidi kasutatud meetodi tulemusel võib toimuda tekkepõhise kulu tegelikust väiksemana näitamine. Selle mõju konsolideeritud bilansile 2007. aasta lõpus ei ole aga võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

17.

Aastaaruanne sisaldab eraldist aruandlusperioodil kantud kulude kohta, mille kohta ei ole aasta lõpuks arvet saadud. Eraldist hinnatakse statistiliselt erinevate eelduste põhjal 2 087 miljonile eurole, mis moodustab 83 % kõikidest kohustustest. Nagu kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFi kohta, (18) ei ole komisjon tõestanud projektikulude lineaarsuse eelduse õigsust. Kontrollikoja analüüsist (19) nähtub, et EuropeAidi kasutatud meetodi tulemusel võib toimuda tekkepõhise kulu tegelikust väiksemana näitamine. Selle mõju konsolideeritud bilansile 2007. aasta lõpus ei ole aga võimalik kvantifitseerida.

18

19

| 17. | Komisjon muutis 2007. aastal oma kalkuleerimist detailsemaks ja paremaks, kohandades iga lepinguliigi (toetus, tööd, teenused, tarnelepingud) puhul eri kasutamismäära. |
| --- | --- |

17.

Komisjon muutis 2007. aastal oma kalkuleerimist detailsemaks ja paremaks, kohandades iga lepinguliigi (toetus, tööd, teenused, tarnelepingud) puhul eri kasutamismäära.

Iga lepingu (praegu on läbivaatamisel ligikaudu 8 000 lepingut) eraldi analüüsimine tooks kaasa töökoormuse sellise kasvu, mis oleks praegu kasutatava matemaatilise lähenemisega võrreldes ebaproportsionaalne. Komisjonil on kavas teha uuring, et muuta selles lähenemises kasutatavad kriteeriumid rangemaks.

| 18. | Vastavalt finantsaruannete märkusele 1.4 oli tagatiste summa 2007. aasta lõpu seisuga 1 004 miljonit eurot. Kontrollikoda leidis, et nimetatud summa on tegelikust 4,1 % suuremana näidatud. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt finantsaruannete märkusele 1.4 oli tagatiste summa 2007. aasta lõpu seisuga 1 004 miljonit eurot. Kontrollikoda leidis, et nimetatud summa on tegelikust 4,1 % suuremana näidatud.

| 18. | Komisjon on teinud 2007. aastal suuri jõupingutusi, et parandada raamatupidamissüsteemi kantavate andmete kvaliteeti. Kontode iga-aastase sulgemise käigus kontrolliti raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks täiendavalt andmeid ja korrigeeriti neid. Seepärast on mõju raamatupidamise aastaaruannetele väga piiratud ja seda ei peeta oluliseks. |
| --- | --- |

18.

Komisjon on teinud 2007. aastal suuri jõupingutusi, et parandada raamatupidamissüsteemi kantavate andmete kvaliteeti. Kontode iga-aastase sulgemise käigus kontrolliti raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks täiendavalt andmeid ja korrigeeriti neid. Seepärast on mõju raamatupidamise aastaaruannetele väga piiratud ja seda ei peeta oluliseks.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tehingute substantiivne testimine

Projekti kulukohustused

| 19. | Cotonou lepingu (20) kohaselt tuleb rahastamislepingud komisjoni ja asjaomase AKV riigi või riikide vahel sõlmida 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsust. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et märkimisväärset osa rahastamislepingutest (kontrollitud 30st komisjoni otsusest kaheksa) ei olnud abisaajariik selle tähtaja jooksul allkirjastanud. |
| --- | --- |

19.

Cotonou lepingu (20) kohaselt tuleb rahastamislepingud komisjoni ja asjaomase AKV riigi või riikide vahel sõlmida 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsust. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et märkimisväärset osa rahastamislepingutest (kontrollitud 30st komisjoni otsusest kaheksa) ei olnud abisaajariik selle tähtaja jooksul allkirjastanud.

20

| 19. | Ei komisjon ega abisaajariigid ole rikkunud Cotonou lepingus sätestatud 60 päeva reeglit, sest nimetatud reegel käsitleb rahastamislepingute koostamist, mitte allakirjutamist. Rahastamislepingud abi saavate AKV riikide või ÜMTdega sõlmitakse hiljemalt n + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures n on aasta, mil komisjon võttis kulukohustuse (9. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 54 lõige 2). Tegelikult kirjutab komisjon peaaegu alati lisaks rahastamislepingute koostamisele neile juba 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist ka alla, et täita oma ülesandeid kohusetundlikult. |
| --- | --- |

19.

Ei komisjon ega abisaajariigid ole rikkunud Cotonou lepingus sätestatud 60 päeva reeglit, sest nimetatud reegel käsitleb rahastamislepingute koostamist, mitte allakirjutamist. Rahastamislepingud abi saavate AKV riikide või ÜMTdega sõlmitakse hiljemalt n + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures n on aasta, mil komisjon võttis kulukohustuse (9. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 54 lõige 2). Tegelikult kirjutab komisjon peaaegu alati lisaks rahastamislepingute koostamisele neile juba 60 päeva jooksul pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist ka alla, et täita oma ülesandeid kohusetundlikult.

| 20. | Sagedasi vigu (viis viga, mis mõjutasid 15st kontrollitud individuaalsest juriidilisest kohustusest nelja) leiti seoses õigusnormidega ettenähtud pangatagatistega hangetele ja lepingutele. Ühe individuaalse juriidilise kohustuse puhul lubati erandit hankekorrast, kuigi seda võimaldav juriidiline tingimus oli täitmata. |
| --- | --- |

20.

Sagedasi vigu (viis viga, mis mõjutasid 15st kontrollitud individuaalsest juriidilisest kohustusest nelja) leiti seoses õigusnormidega ettenähtud pangatagatistega hangetele ja lepingutele. Ühe individuaalse juriidilise kohustuse puhul lubati erandit hankekorrast, kuigi seda võimaldav juriidiline tingimus oli täitmata.

| 20. | Komisjon leiab, et finantsrisk on olematu, sest ühtki väljamakset ei tehta enne pangagarantii saamist. |
| --- | --- |

20.

Komisjon leiab, et finantsrisk on olematu, sest ühtki väljamakset ei tehta enne pangagarantii saamist.

Erandi kohta leiab komisjon, et see oli põhjendatud äärmiselt kiireloomulise olukorraga.

Projekti maksed

| 21. | ÜRO organisatsioonidele tehtud üheteistkümnest väljavalitud maksest kahte ei olnud võimalik täies ulatuses auditeerida, kuna kontrollikojal ei olnud võimalik asjaomastelt ÜRO organisatsioonidelt aluseks olevaid dokumente hankida (21). Seega ei ole kontrollikojal võimalik teha järeldust nende tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et teiste ÜRO tehingute auditit pärssis ÜRO organisatsioonide ebapiisav koostöö ja audit sai lõpuks teoks ainult tänu komisjoni õigeaegsele sekkumisele. |
| --- | --- |

21.

ÜRO organisatsioonidele tehtud üheteistkümnest väljavalitud maksest kahte ei olnud võimalik täies ulatuses auditeerida, kuna kontrollikojal ei olnud võimalik asjaomastelt ÜRO organisatsioonidelt aluseks olevaid dokumente hankida (21). Seega ei ole kontrollikojal võimalik teha järeldust nende tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et teiste ÜRO tehingute auditit pärssis ÜRO organisatsioonide ebapiisav koostöö ja audit sai lõpuks teoks ainult tänu komisjoni õigeaegsele sekkumisele.

21

| 21. | Komisjon toetab igati kontrollikoja taotlust, et ÜRO asutused esitaksid vajalikud tõendid. See põhimõte on selgesõnaliselt kehtestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Niipea kui kontrollikoda teavitas komisjoni selles osas esile tõusnud probleemidest, võttis komisjon ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida lahendus ja tagada kontrollikojale nõutud teabe saamine. |
| --- | --- |

21.

Komisjon toetab igati kontrollikoja taotlust, et ÜRO asutused esitaksid vajalikud tõendid. See põhimõte on selgesõnaliselt kehtestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Niipea kui kontrollikoda teavitas komisjoni selles osas esile tõusnud probleemidest, võttis komisjon ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida lahendus ja tagada kontrollikojale nõutud teabe saamine.

| 22. | Kontrollikoja auditiga tuvastati delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste heakskiidetud maksetes olulisel määral vigu (27 viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust 24), mis mõjutas auditeeritud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Enamus neist vigadest on tõsised (22) ja puudutab peamiselt: |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoja auditiga tuvastati delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste heakskiidetud maksetes olulisel määral vigu (27 viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust 24), mis mõjutas auditeeritud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Enamus neist vigadest on tõsised (22) ja puudutab peamiselt:

22

| — | kulude abikõlblikkust, nagu väljaspool lubatud perioodi tehtud maksed, käibemaksu maksmine, lubatud eelarvet ületavad maksed ja lepingus mittesätestatud kululiikide eest tehtud maksed (17 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15); |
| --- | --- |

—

kulude abikõlblikkust, nagu väljaspool lubatud perioodi tehtud maksed, käibemaksu maksmine, lubatud eelarvet ületavad maksed ja lepingus mittesätestatud kululiikide eest tehtud maksed (17 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15);

| — | eelfinantseeringu väljamaksmist, kuigi kulutusi ei oldud veel tehtud (kuus viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kuut); |
| --- | --- |

—

eelfinantseeringu väljamaksmist, kuigi kulutusi ei oldud veel tehtud (kuus viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kuut);

| — | arvestusvigadest tulenevate ebaõigete summade maksmist, tegelikkusele mittevastavate deklareeritud koguste eest maksmist ja ehitustööde tehniliste nõuete mittejärgimist (kolm viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kolme). |
| --- | --- |

—

arvestusvigadest tulenevate ebaõigete summade maksmist, tegelikkusele mittevastavate deklareeritud koguste eest maksmist ja ehitustööde tehniliste nõuete mittejärgimist (kolm viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust kolme).

| 22. | Komisjoni kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks kasutusele võetud süsteem põhineb välisaudiitorite, inspektorite ja sisekontrolli tööl. Komisjon on nõus, et nimetatud süsteemiga kaasneb teatav risk, et vead jäävad sisse. Samas aga ei ole võimalik kontrollida kõiki tehinguid, arvestades selliste kontrollimeetmetega kaasnevaid kulusid. Seepärast parandab komisjon jätkuvalt oma süsteemi, mis põhineb kulutasuvuse põhimõttel ja annab piisava kinnituse. |
| --- | --- |

22.

Komisjoni kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks kasutusele võetud süsteem põhineb välisaudiitorite, inspektorite ja sisekontrolli tööl. Komisjon on nõus, et nimetatud süsteemiga kaasneb teatav risk, et vead jäävad sisse. Samas aga ei ole võimalik kontrollida kõiki tehinguid, arvestades selliste kontrollimeetmetega kaasnevaid kulusid. Seepärast parandab komisjon jätkuvalt oma süsteemi, mis põhineb kulutasuvuse põhimõttel ja annab piisava kinnituse.

| 23. | Eelarvevahendite käsutajad oleksid pidanud enne eelfinantseeringu väljamaksmist või maksete heakskiitmist enamiku vigadest ära hoidma või need avastama ja parandama. Muid vigu seletatakse inspektorite või audiitorite tehtud ebapiisavate kontrollidega. See viitab puudustele järelevalve- ja kontrollisüsteemides (vt punktid 32–47). Kuigi komisjoni kavandatud audititega võidakse avastada ja parandada osad vigadest, jääb allesjäänud vigade määr tõenäoliselt oluliselt suureks (vt punkt 39). |
| --- | --- |

23.

Eelarvevahendite käsutajad oleksid pidanud enne eelfinantseeringu väljamaksmist või maksete heakskiitmist enamiku vigadest ära hoidma või need avastama ja parandama. Muid vigu seletatakse inspektorite või audiitorite tehtud ebapiisavate kontrollidega. See viitab puudustele järelevalve- ja kontrollisüsteemides (vt punktid 32–47). Kuigi komisjoni kavandatud audititega võidakse avastada ja parandada osad vigadest, jääb allesjäänud vigade määr tõenäoliselt oluliselt suureks (vt punkt 39).

| 23. | Enamik nimetatud juhtumitest on seotud kas auditiaruande või peatöövõtja koostatud kuluaruande alusel tehtud maksetega või siis ettemaksete tasaarveldustega, mida on võimalik hiljem korrigeerida. |
| --- | --- |

23.

Enamik nimetatud juhtumitest on seotud kas auditiaruande või peatöövõtja koostatud kuluaruande alusel tehtud maksetega või siis ettemaksete tasaarveldustega, mida on võimalik hiljem korrigeerida.

| 24. | Kontrollikoja auditiga leiti ka muid korduvaid vigu, mis võivad mõjutada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, seondudes peamiselt õigusaktidega ettenähtud pangatagatiste ning hanke- ja lepingutingimustega (16 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15). Leiti ka vigu, mis ei mõjutanud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, nt enneaegsed maksed, EAFi rahalise toetusega vähene nähtavus ja vale programmi eelarvestuse põhjal eraldatud kulutused (kuus viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust kuut). |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoja auditiga leiti ka muid korduvaid vigu, mis võivad mõjutada raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, seondudes peamiselt õigusaktidega ettenähtud pangatagatiste ning hanke- ja lepingutingimustega (16 viga, mis mõjutavad 120 kontrollitud tehingust 15). Leiti ka vigu, mis ei mõjutanud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summasid, nt enneaegsed maksed, EAFi rahalise toetusega vähene nähtavus ja vale programmi eelarvestuse põhjal eraldatud kulutused (kuus viga, mis mõjutasid 120 kontrollitud tehingust kuut).

| 24. | Kaks juhtumit käsitlevad garantiide pikendamist lepingute puhul, mille täitmine oli lõppetapis. Seetõttu oli jääkoht null. Kõikidel muudel juhtudel anti garantiid pärast lepingu allakirjutamist, kuid ühtki väljamakset ei tehtud enne garantiide saamist. Seega finantsrisk puudus. |
| --- | --- |

24.

Kaks juhtumit käsitlevad garantiide pikendamist lepingute puhul, mille täitmine oli lõppetapis. Seetõttu oli jääkoht null. Kõikidel muudel juhtudel anti garantiid pärast lepingu allakirjutamist, kuid ühtki väljamakset ei tehtud enne garantiide saamist. Seega finantsrisk puudus.

Komisjon avaldas 2008. aasta aprillis ELi nähtavuse suunised välistegevuse jaoks.

Eelarvetoetuse kulukohustused

| 25. | Cotonou lepingu kohaselt antakse otsest eelarveabi (eelarvetoetust) siis, kui riigi rahanduse juhtimine on piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus (23). Komisjon tõlgendab seda tingimust dünaamiliselt (24). Komisjon on seisukohal, et riigi rahanduse juhtimist mõjutavad puudused rahastamisotsuse tegemise ajal ei välista eelarvetoetuse programmi käivitamist, eeldusel, et soovitakse läbi viia reforme ja neid reforme hinnatakse rahuldavateks. Euroopa Parlament on seadnud kahtluse alla komisjonipoolse eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide „dünaamilise tõlgendamise” ja märkinud, et eelarvetoetust tuleb rakendada ainult nendes riikides, kus riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise miinimumnõuded on juba täidetud (25). |
| --- | --- |

25.

Cotonou lepingu kohaselt antakse otsest eelarveabi (eelarvetoetust) siis, kui riigi rahanduse juhtimine on piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus (23). Komisjon tõlgendab seda tingimust dünaamiliselt (24). Komisjon on seisukohal, et riigi rahanduse juhtimist mõjutavad puudused rahastamisotsuse tegemise ajal ei välista eelarvetoetuse programmi käivitamist, eeldusel, et soovitakse läbi viia reforme ja neid reforme hinnatakse rahuldavateks. Euroopa Parlament on seadnud kahtluse alla komisjonipoolse eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide „dünaamilise tõlgendamise” ja märkinud, et eelarvetoetust tuleb rakendada ainult nendes riikides, kus riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise miinimumnõuded on juba täidetud (25).

23

24

25

| 25. | Komisjon on teadlik, et Euroopa Parlament on oma 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud soovituste järelmeetmete läbivaatamises väljendanud dünaamilise tõlgendamise põhimõtte suhtes kahtlust, nagu märgitud kontrollikoja märkustes. Ometi leiab komisjon jätkuvalt, et see on kasulik ja asjakohane igale üksikule riigile eraldi lähenemise korral, sest selle abil on komisjonil võimalik paremini toetada riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme ja suurendada seeläbi abisaajariigi jaoks eelarvetoetuse mõju tervikuna. Lisaks metoodilistele raskustele vähendaks selline kõikide riikide suhtes kohaldatavate eelnevalt kindlaks määratud võrdlusnäitajate kehtestamine komisjoni võimet toetada riigi rahanduse juhtimise reforme nii juhtudel, kui võrdlusnäitajaid ei täidetaks, kui ka nende täitmise korral. Seepärast keskendub komisjon oma lähenemisel kõikehõlmava diagnostika läbivaatamisele, kasutades riiklike kulude ja finantsaruandluse (PEFA) metoodikat, vajadusele usaldusväärse ja asjakohase reformi strateegia järele ning järelevalvemeetmetele, et tagada selle rahuldav rakendamine. Nii kasutabki EÜ nagu ka enamik teisi rahastajaid (kaasa arvatud Bretton Woods’i institutsioonid) reformistrateegia rakendamise võrdlusalusena algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat. Komisjon on teadlik, et tema riigi rahanduse juhtimise reformide edukuse hinnangud peavad olema struktureeritumad ja ametlikuma vormistusega, kuid märgib, et tõendava materjali hulk kasvab kogu aeg, sest järjest rohkem PEFA-hindamisi on kättesaadavad. Nii on komisjonil rohkem teavet oma hinnangute tegemisel riigi positsiooni ja reformide kiiruse kohta. Lõpuks tuletab komisjon meelde, et abikõlblikkust kontrollitakse läbivalt programmi erinevates etappides ja erijuhtudel ebastabiilsete riikide puhul juhib komisjon võimalikke riske, nõudes üldjuhul, et oleks olemas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) programm, milles käsitletakse põhiküsimusi, nagu kassahaldus ja riigikassa kontroll. |
| --- | --- |

25.

Komisjon on teadlik, et Euroopa Parlament on oma 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud soovituste järelmeetmete läbivaatamises väljendanud dünaamilise tõlgendamise põhimõtte suhtes kahtlust, nagu märgitud kontrollikoja märkustes. Ometi leiab komisjon jätkuvalt, et see on kasulik ja asjakohane igale üksikule riigile eraldi lähenemise korral, sest selle abil on komisjonil võimalik paremini toetada riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme ja suurendada seeläbi abisaajariigi jaoks eelarvetoetuse mõju tervikuna. Lisaks metoodilistele raskustele vähendaks selline kõikide riikide suhtes kohaldatavate eelnevalt kindlaks määratud võrdlusnäitajate kehtestamine komisjoni võimet toetada riigi rahanduse juhtimise reforme nii juhtudel, kui võrdlusnäitajaid ei täidetaks, kui ka nende täitmise korral. Seepärast keskendub komisjon oma lähenemisel kõikehõlmava diagnostika läbivaatamisele, kasutades riiklike kulude ja finantsaruandluse (PEFA) metoodikat, vajadusele usaldusväärse ja asjakohase reformi strateegia järele ning järelevalvemeetmetele, et tagada selle rahuldav rakendamine. Nii kasutabki EÜ nagu ka enamik teisi rahastajaid (kaasa arvatud Bretton Woods’i institutsioonid) reformistrateegia rakendamise võrdlusalusena algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat. Komisjon on teadlik, et tema riigi rahanduse juhtimise reformide edukuse hinnangud peavad olema struktureeritumad ja ametlikuma vormistusega, kuid märgib, et tõendava materjali hulk kasvab kogu aeg, sest järjest rohkem PEFA-hindamisi on kättesaadavad. Nii on komisjonil rohkem teavet oma hinnangute tegemisel riigi positsiooni ja reformide kiiruse kohta. Lõpuks tuletab komisjon meelde, et abikõlblikkust kontrollitakse läbivalt programmi erinevates etappides ja erijuhtudel ebastabiilsete riikide puhul juhib komisjon võimalikke riske, nõudes üldjuhul, et oleks olemas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) programm, milles käsitletakse põhiküsimusi, nagu kassahaldus ja riigikassa kontroll.

| 26. | Kontrollikoja audit näitas, et 15 kontrollitud kulukohustusest viie (26) puhul antakse eelarvetoetust AKV riikidele, kus Cotonou lepingus sätestatud nõudeid riigi rahanduse juhtimise piisava läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja tõhususe osas ei täideta. Kontrollikoda leidis tõsiseid puudusi eelarve sisejärelevalves, raamatupidamissüsteemides, riigihangetes ja korruptsioonivastastes meetmetes. Suurteks probleemideks on suutmatus auditeeritud raamatupidamisaruandeid õigeaegselt esitada ja väliskontrolli ebatõhusus, ehkki, nagu kontrollikoda on juba rõhutanud, need elemendid on olulise tähtsusega, tõendamaks läbipaistvust ja aruandluskohustuse täitmist. Eelarvetoetuse andmine nendel tingimustel tähendab väga suurt katteta antava toetuse riski. 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta (27) soovitas kontrollikoda, et Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel. Sellele soovitusele vastavaid meetmeid ei ole võetud. |
| --- | --- |

26.

Kontrollikoja audit näitas, et 15 kontrollitud kulukohustusest viie (26) puhul antakse eelarvetoetust AKV riikidele, kus Cotonou lepingus sätestatud nõudeid riigi rahanduse juhtimise piisava läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja tõhususe osas ei täideta. Kontrollikoda leidis tõsiseid puudusi eelarve sisejärelevalves, raamatupidamissüsteemides, riigihangetes ja korruptsioonivastastes meetmetes. Suurteks probleemideks on suutmatus auditeeritud raamatupidamisaruandeid õigeaegselt esitada ja väliskontrolli ebatõhusus, ehkki, nagu kontrollikoda on juba rõhutanud, need elemendid on olulise tähtsusega, tõendamaks läbipaistvust ja aruandluskohustuse täitmist. Eelarvetoetuse andmine nendel tingimustel tähendab väga suurt katteta antava toetuse riski. 2006. eelarveaasta aastaaruandes EAFide kohta (27) soovitas kontrollikoda, et Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel. Sellele soovitusele vastavaid meetmeid ei ole võetud.

26

27

| 26. | Komisjon ei nõustu hinnanguga, mille kontrollikoda andis nelja kõnealuse riigi kohta. Nagu osutatud punktis 25, võeti kõik kulukohustused nendes kontrollikoja nimetatud ebastabiilse olukorraga riikides pärast seda, kui saadi hinnang, milles riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme peeti piisavateks. Seda seisukohta toetas oma hinnangutes ka IMF. Asjaomased riigid on jätkuvalt näidanud edasiminekut oma riigi rahanduse juhtimises ja on abikõlblikud lisaeelarvetoetuse saamiseks. |
| --- | --- |

26.

Komisjon ei nõustu hinnanguga, mille kontrollikoda andis nelja kõnealuse riigi kohta. Nagu osutatud punktis 25, võeti kõik kulukohustused nendes kontrollikoja nimetatud ebastabiilse olukorraga riikides pärast seda, kui saadi hinnang, milles riigi rahanduse juhtimise süsteemides tehtud edusamme peeti piisavateks. Seda seisukohta toetas oma hinnangutes ka IMF. Asjaomased riigid on jätkuvalt näidanud edasiminekut oma riigi rahanduse juhtimises ja on abikõlblikud lisaeelarvetoetuse saamiseks.

Komisjon ei mõistnud kontrollikoja soovitusi taotlusena kõikide riikide suhtes kohaldatavate miinimumstandardite kehtestamiseks ning ei pea seda asjakohaseks, nagu märgitud punktis 25. 2007. aastal kohaldas komisjon jätkuvalt dünaamilist lähenemist, mida ta peab asjakohaseks.

Korruptsioonivastaseid meetmeid analüüsitakse rahastamislepingute raames ja neid jälgitakse delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise aastaaruannete raames.

| 27. | Mitmel juhul (33st kontrollitud rahastamislepingust seitse) olid eelarvetoetuse rahastamislepingute sätted mittetäielikud või ebaselged; nad ei sisaldanud eelarvetoetuse üldtingimusi, väljamakstavate summade arvutusmeetod oli ebamääraselt defineeritud või viidati valitsuse poolt võetud kulukohustustele ilma, et nende väljamaksmise kuupäev ja kohustuste mittejärgimise tagajärjed oleks kindlaks määratud. |
| --- | --- |

27.

Mitmel juhul (33st kontrollitud rahastamislepingust seitse) olid eelarvetoetuse rahastamislepingute sätted mittetäielikud või ebaselged; nad ei sisaldanud eelarvetoetuse üldtingimusi, väljamakstavate summade arvutusmeetod oli ebamääraselt defineeritud või viidati valitsuse poolt võetud kulukohustustele ilma, et nende väljamaksmise kuupäev ja kohustuste mittejärgimise tagajärjed oleks kindlaks määratud.

| 27. | Komisjon osutab, et Cotonou lepingut kohaldatakse kõikides tema rahastamislepingutes ja maksete tegemise aluseks olevates hinnangutes. Siiski tunnistab komisjon, et oleks soovitav, et abikõlblikkuse kriteeriumid oleksid rahastamislepingutes ja nendes sisalduvates üldtingimustes selgesõnaliselt nimetatud ning kooskõlas suunistega üldeelarve toetuse planeerimise, koostamise ja juhtimise kohta. Seepärast püüab komisjon leida võimalusi, kuidas kümnenda EAFi raames rahastamislepingute kvaliteeti veelgi parandada. Rahastamislepingutes väljamaksetingimuste hindamise kehtestamiseks ette nähtud kuupäevad on üksnes soovituslikud. |
| --- | --- |

27.

Komisjon osutab, et Cotonou lepingut kohaldatakse kõikides tema rahastamislepingutes ja maksete tegemise aluseks olevates hinnangutes. Siiski tunnistab komisjon, et oleks soovitav, et abikõlblikkuse kriteeriumid oleksid rahastamislepingutes ja nendes sisalduvates üldtingimustes selgesõnaliselt nimetatud ning kooskõlas suunistega üldeelarve toetuse planeerimise, koostamise ja juhtimise kohta. Seepärast püüab komisjon leida võimalusi, kuidas kümnenda EAFi raames rahastamislepingute kvaliteeti veelgi parandada. Rahastamislepingutes väljamaksetingimuste hindamise kehtestamiseks ette nähtud kuupäevad on üksnes soovituslikud.

suunistega üldeelarve toetuse planeerimise, koostamise ja juhtimise kohta

Eelarvetoetuse maksed

| 28. | Kontrollikoja tehtud eelarvetoetuse maksete auditis leiti olulisel määral vigu (neli viga, mis mõjutasid 30 kontrollitud maksest nelja), mis mõjutas kontrollitud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Avastati järgmisi vigu: väljamakstavate summade arvutamine põhines positiivsel otsusel riigi rahanduse juhtimise kohta, ehkki hinnang olukorrale sellist otsust ei toeta ja rahastamislepingus mittesätestatud arvutusmeetodi kasutamine. Kolmel muul juhul tehti maksed ilma, et ajakohased aruanded riigi rahanduse juhtimise kohta oleksid olnud kättesaadavad. See olukord viitab ohule, et abikõlblikkuse tingimusi ei täidetud. |
| --- | --- |

28.

Kontrollikoja tehtud eelarvetoetuse maksete auditis leiti olulisel määral vigu (neli viga, mis mõjutasid 30 kontrollitud maksest nelja), mis mõjutas kontrollitud raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute summat. Avastati järgmisi vigu: väljamakstavate summade arvutamine põhines positiivsel otsusel riigi rahanduse juhtimise kohta, ehkki hinnang olukorrale sellist otsust ei toeta ja rahastamislepingus mittesätestatud arvutusmeetodi kasutamine. Kolmel muul juhul tehti maksed ilma, et ajakohased aruanded riigi rahanduse juhtimise kohta oleksid olnud kättesaadavad. See olukord viitab ohule, et abikõlblikkuse tingimusi ei täidetud.

| 28. | Kõigi nelja kontrollikoja nimetatud juhtumi puhul püüdis komisjon jõuda kõiki asjaolusid arvestava otsuseni, mis põhines vastavate rahastamislepingute sätete läbimõeldud tõlgendamisel. |
| --- | --- |

28.

Kõigi nelja kontrollikoja nimetatud juhtumi puhul püüdis komisjon jõuda kõiki asjaolusid arvestava otsuseni, mis põhines vastavate rahastamislepingute sätete läbimõeldud tõlgendamisel.

Kolmel juhul kahest (Botswana ja Namiibia) olid üldeelarve riigi rahanduse juhtimist käsitlevad aruanded toetuse suuniste kohaselt kättesaadavad ja nende riikide abikõlblikkus oli tõendatud. Uus-Kaledoonia juhtumi (2007BS-EE16) puhul on kontrollikoja osutatud kulukohustuste näol tegemist mitte väljamaksetingimuste, vaid kaasnevate meetmetega.

| 29. | Märkimisväärselt paljudel juhtudel (30 kontrollitud maksest kuus) ei olnud komisjonil struktureeritud ja kindlavormilist viisi, näitamaks riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist. Esines olukordi, kus arengut hinnati liiga optimistlikult või tehti seda aegunud või ebasobiva teabe põhjal; järeldused ei põhinenud alusteabel; jäädi lootma pigem tulevikus aset leidvatele sündmustele kui juba toimunud tegevusele ning näitajaid hinnati ebatäpselt. |
| --- | --- |

29.

Märkimisväärselt paljudel juhtudel (30 kontrollitud maksest kuus) ei olnud komisjonil struktureeritud ja kindlavormilist viisi, näitamaks riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist. Esines olukordi, kus arengut hinnati liiga optimistlikult või tehti seda aegunud või ebasobiva teabe põhjal; järeldused ei põhinenud alusteabel; jäädi lootma pigem tulevikus aset leidvatele sündmustele kui juba toimunud tegevusele ning näitajaid hinnati ebatäpselt.

| 29. | Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist tuleb näidata struktureeritult ja kindlavormiliselt. |
| --- | --- |

29.

Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist tuleb näidata struktureeritult ja kindlavormiliselt.

PEFA hindamine on peamine vahend, mida komisjon kasutab riigi rahanduse juhtimise hindamiseks. Seda täiendatakse muu teabega, mis käsitleb kõige hiljutisemaid edusamme riigi rahanduse juhtimise reformides (sageli kooskõlastatult koos muude arengupartneritega).

Makseotsuse tegemisel võtab komisjon aluseks kogu kättesaadava teabe. Lisaks nõutakse delegatsioonidelt riigi rahanduse juhtimist käsitleva aastaaruande esitamist. Aruanne hõlmab teavet hiljuti elluviidud ja tulevikus kavandatavate reformide kohta. Samas nõustub komisjon, et teatavate nimetatud juhtude puhul oleksid delegatsioonid võinud anda täpsemat teavet hinnangute tegemisel kasutatud allikate kohta.

Põhjendamatu positiivsuse märkuse kohta hinnangute andmisel nendib komisjon, et arvestab hinnangute koostamisel riigi rahanduse juhtimisel tehtud edusamme, valmisolekut ja asjakohasust reformidega tulevikus edasi minna, partnerriikide ja arengupartneritega peetud dialoogi tulemusi ning täiendava abi olemasolu. Nii seab komisjon oma kõiki asjaolusid arvestava otsuse tegemisel omavahel tasakaalu tehtud edusammud, poliitilise valmisoleku reformideks ja allesjäävad probleemvaldkonnad.

EuropeAidi peadirektori tegevusaruanne

| 30. | EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes esitatakse poliitilised saavutused, talituste juhtimistulemused ja peamised kontrollitulemused. Aruandes kajastatakse ka komisjoni poolt kontrollikoja, EuropeAidi siseauditi talituse ja siseauditi suutlikkust hindava üksuse soovituste põhjal võetud järelmeetmeid. |
| --- | --- |

30.

EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes esitatakse poliitilised saavutused, talituste juhtimistulemused ja peamised kontrollitulemused. Aruandes kajastatakse ka komisjoni poolt kontrollikoja, EuropeAidi siseauditi talituse ja siseauditi suutlikkust hindava üksuse soovituste põhjal võetud järelmeetmeid.

| 31. | Tegevusaruanne sisaldab seaduslikkuse ja korrektsuse erinäitajaid (28). Näitajad ei hõlma siiski finantsteavet, nagu auditite katvus, erinevate kontrollidega leitud vigade määr, väljastatud sissenõudekorralduste summa ja tegelikult laekunud summad. Seega jääb selgusetuks, mille alusel teatas EuropeAidi peadirektor, et tal on piisav kinnitus selle kohta, et kasutatavad kontrollimenetlused annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja auditis leiti olulisel määral vigu ja puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

31.

Tegevusaruanne sisaldab seaduslikkuse ja korrektsuse erinäitajaid (28). Näitajad ei hõlma siiski finantsteavet, nagu auditite katvus, erinevate kontrollidega leitud vigade määr, väljastatud sissenõudekorralduste summa ja tegelikult laekunud summad. Seega jääb selgusetuks, mille alusel teatas EuropeAidi peadirektor, et tal on piisav kinnitus selle kohta, et kasutatavad kontrollimenetlused annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja auditis leiti olulisel määral vigu ja puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides.

28

| 31. | EuropeAidi 2007. aasta tegevusaruandes ja selle lisades olid välja toodud ka seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad, nagu järelkontrolli tulemused ja aastaste auditeerimiskavade rakendamine. EuropeAidi talituste ja muude kontrollide sissenõudmismeetmete tulemused olid peadirektorile kättesaadavad. |
| --- | --- |

31.

EuropeAidi 2007. aasta tegevusaruandes ja selle lisades olid välja toodud ka seaduslikkuse ja korrektsuse näitajad, nagu järelkontrolli tulemused ja aastaste auditeerimiskavade rakendamine. EuropeAidi talituste ja muude kontrollide sissenõudmismeetmete tulemused olid peadirektorile kättesaadavad.

Peadirektor ei saa piisavat kinnitust vaid mehhaaniliselt ühele näitajale toetudes. Sellekohane avaldus põhineb mitme elemendi hindamisel, kaasa arvatud korrapärased juhtimise järelevalve meetmed, sisekontrollide toimimise korrapäraste hindamiste tulemused, edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate korrapärased aruanded, erinevate kontrolliasutuste soovitustel põhinevate tegevuskavade rakendamine ja järelkontrolli tulemused.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Üldine kontrollistrateegia

| 32. | Järgides komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks ja kontrollikoja soovitust (29) seoses EuropeAidi üldise kontrollistrateegia loomisega, on põhiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldust täiustatud sisekontrolli mudelites, mis on lisatud EuropeAidi peadirektori tegevusaruandesse. Kuigi tegemist on märkimisväärse edusammuga, ei sisalda see veel olulisi elemente, nagu peamisi näitajaid, mis toetavad saadava kindluse taset, mõningate kontrollide katvust ning eel- ja järelkontrollide kooskõlastamist. |
| --- | --- |

32.

Järgides komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks ja kontrollikoja soovitust (29) seoses EuropeAidi üldise kontrollistrateegia loomisega, on põhiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjeldust täiustatud sisekontrolli mudelites, mis on lisatud EuropeAidi peadirektori tegevusaruandesse. Kuigi tegemist on märkimisväärse edusammuga, ei sisalda see veel olulisi elemente, nagu peamisi näitajaid, mis toetavad saadava kindluse taset, mõningate kontrollide katvust ning eel- ja järelkontrollide kooskõlastamist.

29

| 32. | EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada.

| 33. | Komisjoni töötajate suhtarv võrreldes kulukohustustega seotud vahenditega on vähenemas (30). Töötajate arvu ei ole kavas ka oluliselt tõsta, hoolimata sellest, et kümnenda EAFi raames plaanitakse kulukohustuste arvu märkimisväärselt suurendada. Kuigi inimressursside tõhusa kasutamise tagamine on loomulikult õigustatud, on olemas ka oht, et töötajate puudus, ebaühtlane jaotus või teatud oskuste puudumine mõjutab vastavuskontrollide, tõendamiste ja järelevalve kvaliteeti. Euroopa Parlament on selles osas muret väljendanud (31). Lisaks tekib EAFi sisese eelarvetoetuse suurenemise tagajärjel vajadus spetsialiseeritud oskuste ja teabe järele ning kontrollikoda märgib, et EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindav üksus on soovitanud välja töötada personalipoliitika seoses eelarvetoetusega, hõlmates eelarvetoetusega tegeleva personali arvu, oskuste ja teadmistega seotud eesmärke. |
| --- | --- |

33.

Komisjoni töötajate suhtarv võrreldes kulukohustustega seotud vahenditega on vähenemas (30). Töötajate arvu ei ole kavas ka oluliselt tõsta, hoolimata sellest, et kümnenda EAFi raames plaanitakse kulukohustuste arvu märkimisväärselt suurendada. Kuigi inimressursside tõhusa kasutamise tagamine on loomulikult õigustatud, on olemas ka oht, et töötajate puudus, ebaühtlane jaotus või teatud oskuste puudumine mõjutab vastavuskontrollide, tõendamiste ja järelevalve kvaliteeti. Euroopa Parlament on selles osas muret väljendanud (31). Lisaks tekib EAFi sisese eelarvetoetuse suurenemise tagajärjel vajadus spetsialiseeritud oskuste ja teabe järele ning kontrollikoda märgib, et EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindav üksus on soovitanud välja töötada personalipoliitika seoses eelarvetoetusega, hõlmates eelarvetoetusega tegeleva personali arvu, oskuste ja teadmistega seotud eesmärke.

30

31

| 33. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha. |
| --- | --- |

33.

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha.

Rakendusorganisatsioonid

| 34. | Kontrollikoda leidis, et programmi eelarvestusi koostavaid väikeseid üksusi (32) ja toetuslepingute järgseid abisaajaid iseloomustab tihti nõrk sisekontrollisüsteem. Nendel üksustel puudub sageli näiteks sobiv raamatupidamissüsteem projektikulude kirjendamiseks. Lisaks ei suudeta rakendusorganisatsioonide poolt tellitud audititega avastada tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid probleeme. |
| --- | --- |

34.

Kontrollikoda leidis, et programmi eelarvestusi koostavaid väikeseid üksusi (32) ja toetuslepingute järgseid abisaajaid iseloomustab tihti nõrk sisekontrollisüsteem. Nendel üksustel puudub sageli näiteks sobiv raamatupidamissüsteem projektikulude kirjendamiseks. Lisaks ei suudeta rakendusorganisatsioonide poolt tellitud audititega avastada tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid probleeme.

32

| 34. | Haldusüksuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi parandamiseks töötas komisjon nende jaoks välja suunised ja korraldab korrapäraselt koolitusi (2007. aastal 22 riigis). Komisjon uurib ka võimalusi luua kõikide kasutajate jaoks raamatupidamise ja finantsjuhtimise vahendid. |
| --- | --- |

34.

Haldusüksuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi parandamiseks töötas komisjon nende jaoks välja suunised ja korraldab korrapäraselt koolitusi (2007. aastal 22 riigis). Komisjon uurib ka võimalusi luua kõikide kasutajate jaoks raamatupidamise ja finantsjuhtimise vahendid.

Alates 2006. aasta veebruarist on kulutuste kontrollimist käsitlevad tegevussuunised toetuslepingute lahutamatu osa (VII lisa). Nimetatud tegevussuunistes on rangelt määratletud abisaaja organisatsiooni volitatud audiitori ülesande ulatus ja metoodika, mida viimane peab kohaldama ja mis aitab kaasa kontrollide tõhustamisele.

Inspektorid

| 35. | Tähtsate ehitustööde-, tarne- või teenuslepingute korral määratakse ametisse välisinspektor, kes juhatab ja/või jälgib lepingu täitmist. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et mõnel juhul oli inspektorite poolt läbiviidava kontrolli kvaliteet ebapiisav, mis mõjutas tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

35.

Tähtsate ehitustööde-, tarne- või teenuslepingute korral määratakse ametisse välisinspektor, kes juhatab ja/või jälgib lepingu täitmist. Kontrollikoja auditi käigus selgus, et mõnel juhul oli inspektorite poolt läbiviidava kontrolli kvaliteet ebapiisav, mis mõjutas tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 35. | Komisjon palus delegatsioonidel tõhustada kontrolli inspektorite tegevuse üle. Komisjon uurib võimalusi luua vahend, mis suurendaks järelevalvetööde tõhusust ja tagaks inspektorite tehtava kontrolli kvaliteedi vastavuse tehingutele kehtestatud seaduslikkuse ja korrektsuse nõuetele. |
| --- | --- |

35.

Komisjon palus delegatsioonidel tõhustada kontrolli inspektorite tegevuse üle. Komisjon uurib võimalusi luua vahend, mis suurendaks järelevalvetööde tõhusust ja tagaks inspektorite tehtava kontrolli kvaliteedi vastavuse tehingutele kehtestatud seaduslikkuse ja korrektsuse nõuetele.

AKV riigid

| 36. | Komisjon jätkas oma püüdlusi suurendada riiklike eelarvevahendite käsutajate haldusosakondade suutlikkust, andes neile tehnilist abi, varustust ja koolitust, et võimaldada EAFi kulude tõhusat kontrolli riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt. Sellest hoolimata ei ole paljudel juhtudel AKV riigid kaasatud ning seega ei saa paljud delegatsioonid riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrolle täiel määral usaldada, mis tähendab delegatsioonide töötajatele suuremat töökoormust kontrollide piisavuse tagamisel. |
| --- | --- |

36.

Komisjon jätkas oma püüdlusi suurendada riiklike eelarvevahendite käsutajate haldusosakondade suutlikkust, andes neile tehnilist abi, varustust ja koolitust, et võimaldada EAFi kulude tõhusat kontrolli riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt. Sellest hoolimata ei ole paljudel juhtudel AKV riigid kaasatud ning seega ei saa paljud delegatsioonid riiklike eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrolle täiel määral usaldada, mis tähendab delegatsioonide töötajatele suuremat töökoormust kontrollide piisavuse tagamisel.

| 36. | Komisjon jätkab oma jõupingutusi abi- ja koolituse valdkonnas. 2007. aastal läbis 1 430 osalejat 22st AKV riigist täies mahus koolituse EAFi lepinguliste ja finantsmenetluste kohta. |
| --- | --- |

36.

Komisjon jätkab oma jõupingutusi abi- ja koolituse valdkonnas. 2007. aastal läbis 1 430 osalejat 22st AKV riigist täies mahus koolituse EAFi lepinguliste ja finantsmenetluste kohta.

EuropeAidi kesktalituste ja delegatsioonide eelarvevahendite käsutajad

| 37. | Kontrollikoda leidis mõnel juhul puudusi eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrollide kvaliteedis, eelkõige seoses eelfinantseerimise kontrollimise ja heakskiitmise ning kulusid põhjendavate dokumentide kontrolliga, sealhulgas audiitorite töö ja selle tulemuste kontrolli ning samuti auditileidude järelkontrolliga. Delegatsioonide töötajate arv kohapeal on samuti ebapiisav, näiteks inspektorite töö järelevalve läbiviimiseks. |
| --- | --- |

37.

Kontrollikoda leidis mõnel juhul puudusi eelarvevahendite käsutajate poolt läbiviidud kontrollide kvaliteedis, eelkõige seoses eelfinantseerimise kontrollimise ja heakskiitmise ning kulusid põhjendavate dokumentide kontrolliga, sealhulgas audiitorite töö ja selle tulemuste kontrolli ning samuti auditileidude järelkontrolliga. Delegatsioonide töötajate arv kohapeal on samuti ebapiisav, näiteks inspektorite töö järelevalve läbiviimiseks.

| 37. | Selleks et tagada nende finantsmääruse sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti. |
| --- | --- |

37.

Selleks et tagada nende finantsmääruse sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti.

Komisjon kordab eelarvevahendite käsutajatele üle ettemaksete tasaarvelduse puhul kasutatavad põhimõtted. Auditite järelevalve osas jälgivad eelarvevahendite käsutajad, et sissenõudekorraldused väljastatakse iga kord, kui see on vajalik.

| 38. | Delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste algatatud kuluauditid, mida viivad läbi eraaudiitorfirmad, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide kõige tähtsamaks osaks ning nende eesmärk on aidata kaasa EAFi kulude kohta kindluse saamisele. |
| --- | --- |

38.

Delegatsioonide ja EuropeAidi kesktalituste algatatud kuluauditid, mida viivad läbi eraaudiitorfirmad, on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide kõige tähtsamaks osaks ning nende eesmärk on aidata kaasa EAFi kulude kohta kindluse saamisele.

| 39. | Aasta auditikava sisaldab nii kohustuslikke kui riskianalüüsil põhinevaid auditeid. Riskianalüüsi käsitlevate dokumentide ebapiisavuse tõttu jääb selgusetuks, milline on riskianalüüsi koostamise protsess ning kas delegatsioonid seda protsessi järjepidevalt järgivad. Aasta auditikava üldine elluviimise tase, eriti delegatsioonides, on madal – aasta jooksul käivitatakse jooksul käivitatakse 55 % kõikidest kavandatud audititest, ülejäänud kas lükatakse edasi või tühistatakse. Antud olukorra põhjustab osaliselt delegatsioonide piiratud suutlikkus auditeid korraldada ja nende alusel järelmeetmeid võtta. Isegi kui auditid on juba käivitatud, vältab audititsükkel pikka aega ja lõplikud aruanded koostatakse kulutuste tegemisest tunduvalt hiljem. Sellist tüüpi puudused süsteemis võivad pärssida üldist saadavat kindlust, võrreldes sellega, mida algselt kavandati. |
| --- | --- |

39.

Aasta auditikava sisaldab nii kohustuslikke kui riskianalüüsil põhinevaid auditeid. Riskianalüüsi käsitlevate dokumentide ebapiisavuse tõttu jääb selgusetuks, milline on riskianalüüsi koostamise protsess ning kas delegatsioonid seda protsessi järjepidevalt järgivad. Aasta auditikava üldine elluviimise tase, eriti delegatsioonides, on madal – aasta jooksul käivitatakse jooksul käivitatakse 55 % kõikidest kavandatud audititest, ülejäänud kas lükatakse edasi või tühistatakse. Antud olukorra põhjustab osaliselt delegatsioonide piiratud suutlikkus auditeid korraldada ja nende alusel järelmeetmeid võtta. Isegi kui auditid on juba käivitatud, vältab audititsükkel pikka aega ja lõplikud aruanded koostatakse kulutuste tegemisest tunduvalt hiljem. Sellist tüüpi puudused süsteemis võivad pärssida üldist saadavat kindlust, võrreldes sellega, mida algselt kavandati.

| 39. | Riskianalüüsimise protsess on selgesõnaliselt esitatud aasta auditeerimiskava ja riskianalüüsi tegevusjuhistes. Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada. |
| --- | --- |

39.

Riskianalüüsimise protsess on selgesõnaliselt esitatud aasta auditeerimiskava ja riskianalüüsi tegevusjuhistes. Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada.

Aastases auditeerimiskavas määratakse kindlaks vajalikud auditid, mis on üldjuhul seotud projekti kulude kontrollimisega. Mõned nimetatud audititest käivitatakse ja lõpetatakse samal aastal (n + 1), samal ajal kui mõned lõpetatakse järgneval aastal (n + 2). Kestus sõltub projektide/programmide rakendamise kulgemisest ja auditeerimisest endast.

See toob kaasa kohanduste sisseviimise algsesse kavva. Iga tühistatud või edasi lükatud auditit tuleb nõuetekohaselt põhjendada. See ei tähenda automaatselt, et iga käivitamata auditit peaks käsitama edasilükatud auditina. 2007. aasta auditeerimiskava teostamismäär oli kohandusi arvesse võttes 77 %. See on vastavuses varasema aasta kavaga, mille elutsükkel on kaks aastat.

Kindlustunne on tagatud asjaoluga, et ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei tehta enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist.

| 40. | Komisjon on teinud olulise edusammu auditivaldkonnas, väljastades kõikide auditite osas rakendatavad uued juhised 2007. aasta oktoobris. Kuigi nimetatud juhiste mõju ei ole nende hiljutise jõustumise tõttu veel nähtav, on positiivseid märke sellest, et nad võimaldavad audiitoritel järjepidevama aruandluse koostamist, eriti väljastatava auditi järeldusotsuse vormi ja kasutatava olulisuse künnise osas. |
| --- | --- |

40.

Komisjon on teinud olulise edusammu auditivaldkonnas, väljastades kõikide auditite osas rakendatavad uued juhised 2007. aasta oktoobris. Kuigi nimetatud juhiste mõju ei ole nende hiljutise jõustumise tõttu veel nähtav, on positiivseid märke sellest, et nad võimaldavad audiitoritel järjepidevama aruandluse koostamist, eriti väljastatava auditi järeldusotsuse vormi ja kasutatava olulisuse künnise osas.

EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav järelevalve

| 41. | Peamine vahend delegatsioonide järelevalveks on delegatsioonide poolt koostatavad välisabi korraldamise poolaasta aruanded. Tegemist on perioodiliste teabeallikatega, mis võimaldavad uutel volitatud delegatsioonidel saata EuropeAidi kesktalitustele kõige olulisemat teavet sisemise töökorralduse, projektide rakendamise ja välisauditite kohta. Selle põhjal annavad EuropeAidi kesktalitused delegatsioonidele tagasisidet. Delegatsioonid juhivad regulaarselt tähelepanu näiteks riiklike eelarvevahendite käsutajate võimaluste ja ressursside vähesusele (vt punkt 36) ning personalipiirangutele (vt punkt 33). |
| --- | --- |

41.

Peamine vahend delegatsioonide järelevalveks on delegatsioonide poolt koostatavad välisabi korraldamise poolaasta aruanded. Tegemist on perioodiliste teabeallikatega, mis võimaldavad uutel volitatud delegatsioonidel saata EuropeAidi kesktalitustele kõige olulisemat teavet sisemise töökorralduse, projektide rakendamise ja välisauditite kohta. Selle põhjal annavad EuropeAidi kesktalitused delegatsioonidele tagasisidet. Delegatsioonid juhivad regulaarselt tähelepanu näiteks riiklike eelarvevahendite käsutajate võimaluste ja ressursside vähesusele (vt punkt 36) ning personalipiirangutele (vt punkt 33).

| 42. | Delegatsioonide poolt 2007. aastal algatatud auditite katvuse ja tulemuste kohta puudub tsentraliseeritud juhtimisteave. See vähendab tunduvalt kindluse taset, mida on nendest audititest võimalik saada, võrreldes sellega, mida oleks võimalik saada tõhusa juhtimisteabesüsteemi korral. Olemasolevat arvutipõhist vahendit – CRIS-audit – täiustati, et selle kasutust lihtsustada ning muudeti kohustuslikuks 2008. aasta jaanuaris. Hiljutisest kasutuselevõtust tulenevalt ei ole veel olnud võimalik nimetatud süsteemi mõjusust hinnata, kuid on positiivseid märke, et süsteemist saab kasulik vahend edusammude jälgimiseks. Tuleb teha veel mõned täiustused, võimaldamaks kulutuste auditi katvuse hindamist ja selle süsteemi kasutamist auditileidude ja soovituste võrdlemiseks, analüüsimiseks ja nende põhjal tegutsemiseks, et oleks võimalik probleeme jooksvalt lahendada ja tagada vajadusel kohene ja õigeaegne meetmete võtmine. |
| --- | --- |

42.

Delegatsioonide poolt 2007. aastal algatatud auditite katvuse ja tulemuste kohta puudub tsentraliseeritud juhtimisteave. See vähendab tunduvalt kindluse taset, mida on nendest audititest võimalik saada, võrreldes sellega, mida oleks võimalik saada tõhusa juhtimisteabesüsteemi korral. Olemasolevat arvutipõhist vahendit – CRIS-audit – täiustati, et selle kasutust lihtsustada ning muudeti kohustuslikuks 2008. aasta jaanuaris. Hiljutisest kasutuselevõtust tulenevalt ei ole veel olnud võimalik nimetatud süsteemi mõjusust hinnata, kuid on positiivseid märke, et süsteemist saab kasulik vahend edusammude jälgimiseks. Tuleb teha veel mõned täiustused, võimaldamaks kulutuste auditi katvuse hindamist ja selle süsteemi kasutamist auditileidude ja soovituste võrdlemiseks, analüüsimiseks ja nende põhjal tegutsemiseks, et oleks võimalik probleeme jooksvalt lahendada ja tagada vajadusel kohene ja õigeaegne meetmete võtmine.

| 42. | EuropeAid on välja töötanud asjakohased vahendid auditite korraldamiseks ja loonud mitu mehhanismi nende kvaliteedi kontrollimiseks ning auditileidude konsolideerimiseks ja süsteemseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

42.

EuropeAid on välja töötanud asjakohased vahendid auditite korraldamiseks ja loonud mitu mehhanismi nende kvaliteedi kontrollimiseks ning auditileidude konsolideerimiseks ja süsteemseks kasutamiseks.

Nii auditite planeerimise kui ka audititulemuste järelkontrolliga tegelevad delegatsioonid ja peakontorid. Ühtegi auditeerimisele kuuluvat makset ei ole lubatud teha enne kõnealuse auditi esitamist ning selle tulemuste arvessevõtmist. Aasta auditeerimiskava koostamisel võetakse arvesse varasemate auditite tulemusi.

EuropeAid järgib aasta auditeerimiskava rakendamist kesktasandil. Alates 2005. aastast on ta vaadanud läbi ka aasta jooksul väljastatud auditiaruandeid. Selle läbivaatamise eesmärk on aidata peakorteril ja delegatsioonidel jälgida audititegevust ning parandada jätkuvalt auditisüsteemi, kasutades selleks muu hulgas auditileidude tüpoloogilist analüüsi.

| 43. | EuropeAidi kesktalituste tellitud auditeid on aastaid rangelt kontrollitud ning igal aastal koostatakse kokkuvõttev aruanne, et koondada audititest saadud teave, mille alusel tehakse vajaduse korral süsteemidesse parandused. Ka 2007. aastal koostati kokkuvõttev aruanne delegatsioonide poolt tellitud audititest, mis moodustavad enamuse kõikidest tehtud audititest. Rakendatav lähenemisviis on metoodiline ja hõlmab peamisi huvivaldkondi, nagu juhiste järgimine. Koostatud aruanne sisaldas palju faktilist teavet arvudest ja tehtud leidude klassifikatsiooni. |
| --- | --- |

43.

EuropeAidi kesktalituste tellitud auditeid on aastaid rangelt kontrollitud ning igal aastal koostatakse kokkuvõttev aruanne, et koondada audititest saadud teave, mille alusel tehakse vajaduse korral süsteemidesse parandused. Ka 2007. aastal koostati kokkuvõttev aruanne delegatsioonide poolt tellitud audititest, mis moodustavad enamuse kõikidest tehtud audititest. Rakendatav lähenemisviis on metoodiline ja hõlmab peamisi huvivaldkondi, nagu juhiste järgimine. Koostatud aruanne sisaldas palju faktilist teavet arvudest ja tehtud leidude klassifikatsiooni.

EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav kontroll

| 44. | EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav kontroll hõlmab külastusi sisekontrollisüsteemide toimimise kontrollimiseks delegatsioonides, tehingute järelkontrolle ja EuropeAidi kesktalituste algatatud auditeid. |
| --- | --- |

44.

EuropeAidi kesktalituste poolt teostatav kontroll hõlmab külastusi sisekontrollisüsteemide toimimise kontrollimiseks delegatsioonides, tehingute järelkontrolle ja EuropeAidi kesktalituste algatatud auditeid.

| 45. | 2007. aastal tegid EuropeAidi kesktalitused ühe kontrollkülastuse delegatsioonis, mille käigus hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja toimimist. Kontrollkülastus oli hästi kavandatud ja selle tulemuseks olid praktilised soovitused kontrollisüsteemide parandamiseks, kuid see on ka ainus seda tüüpi kontrollkülastus, mis on toimunud. 2007. aastal tegeles EuropeAid kontrollkülastuste ühtse metoodika väljatöötamisega. Selle protsessi raames tehti kaks pilootkülastust, mille jooksul eelistati keskenduda pigem operatiivküsimustele kui järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele. |
| --- | --- |

45.

2007. aastal tegid EuropeAidi kesktalitused ühe kontrollkülastuse delegatsioonis, mille käigus hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja toimimist. Kontrollkülastus oli hästi kavandatud ja selle tulemuseks olid praktilised soovitused kontrollisüsteemide parandamiseks, kuid see on ka ainus seda tüüpi kontrollkülastus, mis on toimunud. 2007. aastal tegeles EuropeAid kontrollkülastuste ühtse metoodika väljatöötamisega. Selle protsessi raames tehti kaks pilootkülastust, mille jooksul eelistati keskenduda pigem operatiivküsimustele kui järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimisele.

| 45. | EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi. |
| --- | --- |

45.

EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi.

| 46. | EuropeAidi tehingute järelkontrollisüsteem on tõhus mehhanism tehingute vormilisi aspekte mõjutavate vigade kindlaksmääramiseks, kuid ei ole nii tõhus vigade määratlemisel, mis mõjutavad makse summat. Nagu on mainitud 2006. eelarveaasta aastaaruandes, annab tehingute järelkontroll vaid osalise kinnituse süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja poolt koostatud järelkontrollitud tehingute valimi kontrollimisel selgus ka, et kontrolle ei oldud mõnel juhul õigesti dokumenteeritud ning mõned vead olid jäänud avastamata ja leidude osas ei võetud alati järelmeetmeid niipea, kui oleks olnud võimalik. |
| --- | --- |

46.

EuropeAidi tehingute järelkontrollisüsteem on tõhus mehhanism tehingute vormilisi aspekte mõjutavate vigade kindlaksmääramiseks, kuid ei ole nii tõhus vigade määratlemisel, mis mõjutavad makse summat. Nagu on mainitud 2006. eelarveaasta aastaaruandes, annab tehingute järelkontroll vaid osalise kinnituse süsteemide ja menetluste ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja poolt koostatud järelkontrollitud tehingute valimi kontrollimisel selgus ka, et kontrolle ei oldud mõnel juhul õigesti dokumenteeritud ning mõned vead olid jäänud avastamata ja leidude osas ei võetud alati järelmeetmeid niipea, kui oleks olnud võimalik.

| 46. | Tehingute eel- ja järelkontrollisüsteemi koostamisel ning selle üksikasjade määratlemisel on lähtutud jääkohtude hindamisest ning selle koostoimest kontrollisüsteemi muude komponentidega. Tehingute järelkontrollid annavad selliselt kontrollitavate tehingute hindamisel täiendava kinnituse. |
| --- | --- |

46.

Tehingute eel- ja järelkontrollisüsteemi koostamisel ning selle üksikasjade määratlemisel on lähtutud jääkohtude hindamisest ning selle koostoimest kontrollisüsteemi muude komponentidega. Tehingute järelkontrollid annavad selliselt kontrollitavate tehingute hindamisel täiendava kinnituse.

Nimetatud kontroll hõlmab komisjoni tehtud makseid, sissenõudeid ja eelmaksete tasaarveldamist. Iga tehingu uurimine kujutab endast kehtivate lepingutingimuste täitmise süstemaatilist kontrolli.

Iga valitud tehinguliigi puhul nõutavad dokumendid on selgelt välja toodud tehingute järelkontrolli käsiraamatus.

| 47. | EuropeAidi kesktalituste algatatud riskipõhiste audititega avastatakse oluliselt palju vigu. Riskianalüüsi dokumendid ei ole piisavad tõestamaks, et EuropeAid on auditeerimiseks valinud kõik kõrge riskiga teemad. |
| --- | --- |

47.

EuropeAidi kesktalituste algatatud riskipõhiste audititega avastatakse oluliselt palju vigu. Riskianalüüsi dokumendid ei ole piisavad tõestamaks, et EuropeAid on auditeerimiseks valinud kõik kõrge riskiga teemad.

| 47. | Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada. |
| --- | --- |

47.

Komisjon nõustub, et riskianalüüsi dokumenteerimist tuleks parandada.

Siseaudit

| 48. | EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindava üksuse peamine eesmärk on hinnata sisekontrollisüsteemi. Üksus teostab seda ülesannet hästi. Sellele vaatamata märgib kontrollikoda, et üksuse riskianalüüs ei võta piisavalt arvesse EuropeAidi riskiregistrit ja auditiprogramm ei ole piisavalt paindlik, et kohanduda oletatava riski põhjal aja jooksul tehtavate muudatustega. 2007. aastal viis üksus lõpule auditid järgmistel teemadel: eelarvetoetus, sihtfondid ja ühisfondid; vigade kindlaksmääramise protsess; mõningate delegatsioonide sisekontrollistandardite valim; samuti mitmed järelauditid. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse järeldused on üldjuhul järjepidevad kontrollikoja leidudega. |
| --- | --- |

48.

EuropeAidi siseauditi suutlikkust hindava üksuse peamine eesmärk on hinnata sisekontrollisüsteemi. Üksus teostab seda ülesannet hästi. Sellele vaatamata märgib kontrollikoda, et üksuse riskianalüüs ei võta piisavalt arvesse EuropeAidi riskiregistrit ja auditiprogramm ei ole piisavalt paindlik, et kohanduda oletatava riski põhjal aja jooksul tehtavate muudatustega. 2007. aastal viis üksus lõpule auditid järgmistel teemadel: eelarvetoetus, sihtfondid ja ühisfondid; vigade kindlaksmääramise protsess; mõningate delegatsioonide sisekontrollistandardite valim; samuti mitmed järelauditid. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse järeldused on üldjuhul järjepidevad kontrollikoja leidudega.

| 48. | Siseauditi üksus paneb koostatavate riskianalüüside alusel kokku aasta auditeerimiskavad. Lisaks käsitatakse EuropeAidi riskiregistris riske nende mõju alusel auditeeritavale valdkonnale. Kuigi siseauditi üksuse riskiregister võib pidada mõnda valdkonda suure riskiga valdkonnaks, ei pruugi viimane kajastuda konkreetse aasta auditeerimiskavas, sest osutatud protsess ei ole veel osa peadirektoraadi töötavadest või teatavate programmide juhtimistsüklist. Siseauditi üksuse riskiregistrit ajakohastatakse aastas mitu korda, et võtta arvesse mis tahes tõendeid muutuste kohta EuropeAidi riskikeskkonnas. |
| --- | --- |

48.

Siseauditi üksus paneb koostatavate riskianalüüside alusel kokku aasta auditeerimiskavad. Lisaks käsitatakse EuropeAidi riskiregistris riske nende mõju alusel auditeeritavale valdkonnale. Kuigi siseauditi üksuse riskiregister võib pidada mõnda valdkonda suure riskiga valdkonnaks, ei pruugi viimane kajastuda konkreetse aasta auditeerimiskavas, sest osutatud protsess ei ole veel osa peadirektoraadi töötavadest või teatavate programmide juhtimistsüklist. Siseauditi üksuse riskiregistrit ajakohastatakse aastas mitu korda, et võtta arvesse mis tahes tõendeid muutuste kohta EuropeAidi riskikeskkonnas.

| 49. | Komisjoni siseauditi talitus viis läbi EuropeAidi järelkontrollimeetmete auditi (33). Tehtud järeldused kinnitavad kontrollikoja leide seoses üldise kontrollistrateegiaga (vt punkt 32) ning auditite kavandamise ja järelevalvega (vt punktid 38 ja 42). |
| --- | --- |

49.

Komisjoni siseauditi talitus viis läbi EuropeAidi järelkontrollimeetmete auditi (33). Tehtud järeldused kinnitavad kontrollikoja leide seoses üldise kontrollistrateegiaga (vt punkt 32) ning auditite kavandamise ja järelevalvega (vt punktid 38 ja 42).

33

| 49. | Siseauditi talituse audit tehti ajal, mil kontrollistrateegiat valmistati ette lõplikuks vormistamiseks. Selle järeldustes ei olnud võimalik arvesse võtta hiljem toimunud muutusi. |
| --- | --- |

49.

Siseauditi talituse audit tehti ajal, mil kontrollistrateegiat valmistati ette lõplikuks vormistamiseks. Selle järeldustes ei olnud võimalik arvesse võtta hiljem toimunud muutusi.

| 50. | Komisjoni siseauditi talitus viis läbi ka järelkontrolli lõppauditi valitsusväliste organisatsioonide rahastamise kohta EuropeAidis ja ÜROga sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) raames tehtud kulude abikõlblikkuse auditi. Viimati mainitud audit kinnitas, et finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tehtavate kontrollide ülesehitus on asjakohane, kuid et kontrollimehhanisme tuleb ka edaspidi tõhusalt ja jätkuvalt rakendada nii projekti kui partnerite tasandil, nt maksete kontrolli tugevdamise ja kontrollkülastuste vajaliku katvuse tagamisega (34). |
| --- | --- |

50.

Komisjoni siseauditi talitus viis läbi ka järelkontrolli lõppauditi valitsusväliste organisatsioonide rahastamise kohta EuropeAidis ja ÜROga sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) raames tehtud kulude abikõlblikkuse auditi. Viimati mainitud audit kinnitas, et finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tehtavate kontrollide ülesehitus on asjakohane, kuid et kontrollimehhanisme tuleb ka edaspidi tõhusalt ja jätkuvalt rakendada nii projekti kui partnerite tasandil, nt maksete kontrolli tugevdamise ja kontrollkülastuste vajaliku katvuse tagamisega (34).

34

| 50. | Pärast finants- ja haldusraamistiku lepingut (FAFA) käsitlevate siseauditi talituse auditite lõpetamist (auditid toimusid 2006. aastal ja 2007. aasta alguses) on EuropeAid teinud suuri edusamme: |
| --- | --- |

50.

Pärast finants- ja haldusraamistiku lepingut (FAFA) käsitlevate siseauditi talituse auditite lõpetamist (auditid toimusid 2006. aastal ja 2007. aasta alguses) on EuropeAid teinud suuri edusamme:

| — | ametlikud analüüsid ÜRO asutuste vastavuse kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega (kaetuse määr 97 %); |
| --- | --- |

—

ametlikud analüüsid ÜRO asutuste vastavuse kohta rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega (kaetuse määr 97 %);

| — | samas tempos komisjoni toetuse mahu kasvuga ÜRO asutustele kasvas ka kontrollkäikude arv ÜRO asutustes (2007. aastal 39, samas kui vahemikus 2005–2006 oli nende arv 7); |
| --- | --- |

—

samas tempos komisjoni toetuse mahu kasvuga ÜRO asutustele kasvas ka kontrollkäikude arv ÜRO asutustes (2007. aastal 39, samas kui vahemikus 2005–2006 oli nende arv 7);

| — | nimetatud kontrollkäikude planeerimine aastapõhiselt; |
| --- | --- |

—

nimetatud kontrollkäikude planeerimine aastapõhiselt;

| — | nende tulemused on konsolideeritud; |
| --- | --- |

—

nende tulemused on konsolideeritud;

| — | komisjon ja ÜRO asutused on aruandmise parandamiseks kirjutanud alla ühistele suunistele aruandluse kohta. |
| --- | --- |

—

komisjon ja ÜRO asutused on aruandmise parandamiseks kirjutanud alla ühistele suunistele aruandluse kohta.

Järeldused ja soovitused

| 51. | Oma audititööle tuginedes teeb kontrollikoda järelduse, et EAFide 31. detsembril 2007 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanded on kõikides olulistes aspektides usaldusväärsed, kuid juhib tähelepanu punktis 17 esitatud tähelepanekule kantud kulude eraldise kohta. |
| --- | --- |

51.

Oma audititööle tuginedes teeb kontrollikoda järelduse, et EAFide 31. detsembril 2007 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruanded on kõikides olulistes aspektides usaldusväärsed, kuid juhib tähelepanu punktis 17 esitatud tähelepanekule kantud kulude eraldise kohta.

| 52. | Oma auditile toetudes järeldab kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

52.

Oma auditile toetudes järeldab kontrollikoda, et:

| a) | arvesse võtmata punktides 19, 20 ja 27 kirjeldatud asjaolude mõju, ei sisaldanud EAFi tulude ja kulukohustuste aluseks olevad tehingud olulisi vigu. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu kõrgele katteta antava toetuse riskile seoses punktides 25 ja 26 mainitud juhtumitega; |
| --- | --- |

a)

arvesse võtmata punktides 19, 20 ja 27 kirjeldatud asjaolude mõju, ei sisaldanud EAFi tulude ja kulukohustuste aluseks olevad tehingud olulisi vigu. Lisaks juhib kontrollikoda tähelepanu kõrgele katteta antava toetuse riskile seoses punktides 25 ja 26 mainitud juhtumitega;

| b) | EAFide maksete aluseks olevad tehingud sisaldavad olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

b)

EAFide maksete aluseks olevad tehingud sisaldavad olulisel määral vigu.

| 53. | Kontrollikoja hinnangul on Euroopa Arengufondide järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine osaliselt mõjus.
  Tabelis 3
  esitatakse ülevaade kontrollikoja hinnangust EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (35). |
| --- | --- |

53.

Kontrollikoja hinnangul on Euroopa Arengufondide järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine osaliselt mõjus.
  Tabelis 3
  esitatakse ülevaade kontrollikoja hinnangust EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (35).

Tabelis 3

35

| 53. | Võttes arvesse enda käsutuses olevaid materiaalseid, rahalisi ja inimressursse, leiab komisjon, et ta on loonud kontrollisüsteemid, mis annavad piisava kinnituse. |
| --- | --- |

53.

Võttes arvesse enda käsutuses olevaid materiaalseid, rahalisi ja inimressursse, leiab komisjon, et ta on loonud kontrollisüsteemid, mis annavad piisava kinnituse.

| 54. | EuropeAid on jätkanud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes toodud puuduste likvideerimist. EuropeAid on koostanud uued auditijuhised ja võtnud kasutusele juhtimisteabe süsteemi CRIS-audit, mis on seotud auditite katvuse ja tulemustega. Kontrollikoda tunnustab EuropeAidi jõupingutusi kontrollistrateegia väljatöötamisel, kuid märgib, et jätkuvalt on ebaselgusi seoses mõningate oluliste elementidega, eriti mis puudutab teatavate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ja peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid. |
| --- | --- |

54.

EuropeAid on jätkanud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes toodud puuduste likvideerimist. EuropeAid on koostanud uued auditijuhised ja võtnud kasutusele juhtimisteabe süsteemi CRIS-audit, mis on seotud auditite katvuse ja tulemustega. Kontrollikoda tunnustab EuropeAidi jõupingutusi kontrollistrateegia väljatöötamisel, kuid märgib, et jätkuvalt on ebaselgusi seoses mõningate oluliste elementidega, eriti mis puudutab teatavate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ja peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid.

| 54. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust komisjoni varasematel aastatel tehtud edusammudele. |
| --- | --- |

54.

Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust komisjoni varasematel aastatel tehtud edusammudele.

| 55. | Tuleb jätkuvalt parandada mõningate süsteemide ülesehitust ja/või rakendamist. Selles kontekstis tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: |
| --- | --- |

55.

Tuleb jätkuvalt parandada mõningate süsteemide ülesehitust ja/või rakendamist. Selles kontekstis tuleks kaaluda järgmisi soovitusi:

| 55. | |
| --- | --- |

55.

| a) | EuropeAidi kontrollistrateegia peaks sisaldama peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid, mõningate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ning samuti vajaminevaid inimressursse; |
| --- | --- |

a)

EuropeAidi kontrollistrateegia peaks sisaldama peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid, mõningate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ning samuti vajaminevaid inimressursse;

| a) | EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid püüab nende oma kontrollistrateegia elementide esitust tulevikus parandada.

| b) | tuleks läbi viia kontroll, et hinnata, kas EuropeAidi kesktalitustel ja delegatsioonidel on piisaval arvul vajalikke töötajaid, et tagada kontrollide kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

tuleks läbi viia kontroll, et hinnata, kas EuropeAidi kesktalitustel ja delegatsioonidel on piisaval arvul vajalikke töötajaid, et tagada kontrollide kvaliteet;

| b) | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha, ning on valmis olukorda läbi vaatama. |
| --- | --- |

b)

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et piisava töötajate arvu ja oskuste saavutamiseks tuleb jätkuvalt tööd teha, ning on valmis olukorda läbi vaatama.

| c) | rakendusorganisatsioonide juhtimist tuleb paremini toetada. See peaks hõlmama delegatsiooni töötajate suuremat kohapealset kohalolekut, raamatupidamissüsteemide toetamist ja spetsiaalset koolitust seoses programmi eelkavadega rakendatavate projektidega; |
| --- | --- |

c)

rakendusorganisatsioonide juhtimist tuleb paremini toetada. See peaks hõlmama delegatsiooni töötajate suuremat kohapealset kohalolekut, raamatupidamissüsteemide toetamist ja spetsiaalset koolitust seoses programmi eelkavadega rakendatavate projektidega;

| c) | EuropeAid töötab välja mitmeid vahendeid rakendusorganisatsioonide juhtimise parandamiseks ja viib sisse uued suunised uue programmi eelarvestuste auditite kohta. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid töötab välja mitmeid vahendeid rakendusorganisatsioonide juhtimise parandamiseks ja viib sisse uued suunised uue programmi eelarvestuste auditite kohta.

| d) | delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelevalvet inspektorite ja audiitorite töö kvaliteedi üle; |
| --- | --- |

d)

delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelevalvet inspektorite ja audiitorite töö kvaliteedi üle;

| d) | Selleks et tagada finantsmääruse nende sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti. |
| --- | --- |

d)

Selleks et tagada finantsmääruse nende sätete järgimine, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja poolset kulude tõendamist, kasutab komisjon raharinglust ja iga tehingu puhul standardkontrollnimekirja. See aitab suurendada tehtavate toimingute ühtsust ja parandada nende kvaliteeti.

| e) | CRIS-auditi kasutuselevõtt peaks võimaldama järelevalvet auditi katvuse ja tulemuste osas. Tehtud soovituste ja leidude alusel meetmete võtmiseks vajalike täiustustega seotud kvalitatiivne teave on hädavajalik, tagamaks, et auditite tellimise peamised eesmärgid on täidetud; |
| --- | --- |

e)

CRIS-auditi kasutuselevõtt peaks võimaldama järelevalvet auditi katvuse ja tulemuste osas. Tehtud soovituste ja leidude alusel meetmete võtmiseks vajalike täiustustega seotud kvalitatiivne teave on hädavajalik, tagamaks, et auditite tellimise peamised eesmärgid on täidetud;

| e) | 1. jaanuaril 2008 jõustus uus CRIS-auditi moodul. Selles seotakse auditeeritava lepingu summa auditeeritud summaga, mis hõlbustab auditi katvuse arvutamist ning auditileidude analüüsimist nende tüpoloogia alusel.
  Komisjon nõustub kontrollikoja märkusega ning võrdleb ja analüüsib audititulemusi igal aastal, et õppida kogemustest ja teha asjakohased kohandused. |
| --- | --- |

e)

1. jaanuaril 2008 jõustus uus CRIS-auditi moodul. Selles seotakse auditeeritava lepingu summa auditeeritud summaga, mis hõlbustab auditi katvuse arvutamist ning auditileidude analüüsimist nende tüpoloogia alusel.

Komisjon nõustub kontrollikoja märkusega ning võrdleb ja analüüsib audititulemusi igal aastal, et õppida kogemustest ja teha asjakohased kohandused.

| f) | tehingute järelkontrollid peaksid sisaldama paremat tõendavate dokumentide kontrolli, tagamaks, et tehinguid ei mõjuta abikõlblikkuse ja tõendamisvead ning kontrollimaks, et enne makse kinnitamist tehtud kontrollid olid piisavad; |
| --- | --- |

f)

tehingute järelkontrollid peaksid sisaldama paremat tõendavate dokumentide kontrolli, tagamaks, et tehinguid ei mõjuta abikõlblikkuse ja tõendamisvead ning kontrollimaks, et enne makse kinnitamist tehtud kontrollid olid piisavad;

| f) | Komisjon töötab pidevalt oma süsteemi parandamise nimel ja pöörab tulevikus erilist tähelepanu programmi eelarvestust käsitlevate tõendavate dokumentide üksikasjadele. |
| --- | --- |

f)

Komisjon töötab pidevalt oma süsteemi parandamise nimel ja pöörab tulevikus erilist tähelepanu programmi eelarvestust käsitlevate tõendavate dokumentide üksikasjadele.

| g) | kontrollkülastuste ühtlustatud metoodika koostamine tuleks lõpule viia ja külastuste arvu suurendada. Uus metoodika peaks jätkuvalt keskenduma järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise kontrollile. |
| --- | --- |

g)

kontrollkülastuste ühtlustatud metoodika koostamine tuleks lõpule viia ja külastuste arvu suurendada. Uus metoodika peaks jätkuvalt keskenduma järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise kontrollile.

| g) | EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis nimetatud kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi ning kavas on suurenda järelevalvetoimingute arvu. |
| --- | --- |

g)

EuropeAid võttis 2008. aasta märtsis nimetatud kontrollkäikude jaoks vastu standardmeetodi ning kavas on suurenda järelevalvetoimingute arvu.

| 56. | Seoses eelarvetoetusega tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: |
| --- | --- |

56.

Seoses eelarvetoetusega tuleks kaaluda järgmisi soovitusi:

| 56. | |
| --- | --- |

56.

| a) | Cotonou lepingust järgimist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus, mis tuleb täita enne eelarvetoetuse väljastamist; |
| --- | --- |

a)

Cotonou lepingust järgimist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus, mis tuleb täita enne eelarvetoetuse väljastamist;

| a) | Nagu osutatud punktis 25, kasutab komisjon edukuse hindamiseks dünaamilise lähenemise osana algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat ja reformiprogrammi, mille alusel võrreldakse iga riigi tehtud edusamme eraldi, ning leiab, et ühiste miinimumstandardite ühtne kohaldamine kõikide riikide suhtes ei ole kohane. |
| --- | --- |

a)

Nagu osutatud punktis 25, kasutab komisjon edukuse hindamiseks dünaamilise lähenemise osana algset riigi rahanduse juhtimise diagnostikat ja reformiprogrammi, mille alusel võrreldakse iga riigi tehtud edusamme eraldi, ning leiab, et ühiste miinimumstandardite ühtne kohaldamine kõikide riikide suhtes ei ole kohane.

| b) | kasutatud tulemusnäitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda on võimalik saavutada, tõhustades näitajaid, millega mõõdetakse edenemist ajas koos näitajatega, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele; |
| --- | --- |

b)

kasutatud tulemusnäitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda on võimalik saavutada, tõhustades näitajaid, millega mõõdetakse edenemist ajas koos näitajatega, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele;

| b) | Võrreldes muude sektoritega on riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate määramine keerulisem. Komisjon on siiski tulemusnäitajate kasutamise poolt juhul, kui need on olemas, et mõõta reformide mõju, kuid kasutab reformiprogrammi rakendamise edusammude jälgimiseks ka protsessinäitajaid ja mõõtarve. |
| --- | --- |

b)

Võrreldes muude sektoritega on riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate määramine keerulisem. Komisjon on siiski tulemusnäitajate kasutamise poolt juhul, kui need on olemas, et mõõta reformide mõju, kuid kasutab reformiprogrammi rakendamise edusammude jälgimiseks ka protsessinäitajaid ja mõõtarve.

| c) | selleks, et esitada oma järeldused riigi rahanduse juhtimise arengu kohta struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed on usaldusväärsed, ja toetuma rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele; |
| --- | --- |

c)

selleks, et esitada oma järeldused riigi rahanduse juhtimise arengu kohta struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed on usaldusväärsed, ja toetuma rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele;

| c) | Abikõlblikkuse hindamisel võtab komisjon arvesse nii juba saavutatud tulemusi kui ka tulevikuks võetud kohustusi. Komisjon nõustub samal ajal, et väljamaksete hindamisel tuleks panna rõhk märkimisväärsetele saavutustele. |
| --- | --- |

c)

Abikõlblikkuse hindamisel võtab komisjon arvesse nii juba saavutatud tulemusi kui ka tulevikuks võetud kohustusi. Komisjon nõustub samal ajal, et väljamaksete hindamisel tuleks panna rõhk märkimisväärsetele saavutustele.

| d) | EuropeAid peaks enne eelarvetoetuse programmi käivitumist tagama, et riigi rahanduse juhtimise kohta oleks olemas selge ja terviklik hinnang ning et abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul; |
| --- | --- |

d)

EuropeAid peaks enne eelarvetoetuse programmi käivitumist tagama, et riigi rahanduse juhtimise kohta oleks olemas selge ja terviklik hinnang ning et abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul;

| d) | Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimise süsteeme tuleb hinnata enne eelarvetoetuse andmist, ja komisjon eelistab sellist hindamist teha PEFA raames. Tõenäoliselt tehakse kõikides EAFist eelarvetoetust saavates riikides hindamine enne 2008. aasta lõppu. Enamikul juhtudel on valitsustel juba riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olemas. Neid võib olla vajalik kohandada vastavalt leidudele. Juhul kui tekib vajadus uute programmide koostamiseks, peab komisjon olema enne eelarvetoetuse andmist veendunud, et valitsus on valmis välja töötama ja rakendama riigi rahanduse juhtimise reformimeetmeid. |
| --- | --- |

d)

Komisjon nõustub, et riigi rahanduse juhtimise süsteeme tuleb hinnata enne eelarvetoetuse andmist, ja komisjon eelistab sellist hindamist teha PEFA raames. Tõenäoliselt tehakse kõikides EAFist eelarvetoetust saavates riikides hindamine enne 2008. aasta lõppu. Enamikul juhtudel on valitsustel juba riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olemas. Neid võib olla vajalik kohandada vastavalt leidudele. Juhul kui tekib vajadus uute programmide koostamiseks, peab komisjon olema enne eelarvetoetuse andmist veendunud, et valitsus on valmis välja töötama ja rakendama riigi rahanduse juhtimise reformimeetmeid.

| e) | rahastamislepingute kvaliteeti tuleks parandada, lisades kõikidele juhtudele kehtivad üldtingimused, ühetähenduslikud sätted ja riigi rahanduse juhtimise täpsed nõuded; |
| --- | --- |

e)

rahastamislepingute kvaliteeti tuleks parandada, lisades kõikidele juhtudele kehtivad üldtingimused, ühetähenduslikud sätted ja riigi rahanduse juhtimise täpsed nõuded;

| e) | Komisjon püüab tagada, et rahastamislepingud hõlmaksid üldtingimusi ja et riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkust hinnataks viisil, mis on struktuurne ja ametlikuma vormistusega. Spetsiifilised riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajad peavad olema teatavate muutuvate osade lõikes selged ja täpsed, et edusamme oleks võimalik ajalises perspektiivis mõõta. |
| --- | --- |

e)

Komisjon püüab tagada, et rahastamislepingud hõlmaksid üldtingimusi ja et riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkust hinnataks viisil, mis on struktuurne ja ametlikuma vormistusega. Spetsiifilised riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajad peavad olema teatavate muutuvate osade lõikes selged ja täpsed, et edusamme oleks võimalik ajalises perspektiivis mõõta.

| f) | tuleks välja töötada personalipoliitika, mis põhineb eelarvetoetuse haldamiseks vajalike oskuste ja teadmiste analüüsil, arvestades eelarvetoetuse kasvavat tähtsust. |
| --- | --- |

f)

tuleks välja töötada personalipoliitika, mis põhineb eelarvetoetuse haldamiseks vajalike oskuste ja teadmiste analüüsil, arvestades eelarvetoetuse kasvavat tähtsust.

| f) | Lisaks töötajate värbamise kohandamisele eelarvetoetuse programmide erivajadusi silmas pidades korraldavad komisjoni vastutavad talitused EÜ personali jaoks delegatsioonides ja peakontorites rohkem koolitusi eelarvetoetuse küsimustega seotud teemadel (riigi rahanduse juhtimine, makromajandus, tulemuste mõõtmine, spetsiifilised valdkonnad jne). |
| --- | --- |

f)

Lisaks töötajate värbamise kohandamisele eelarvetoetuse programmide erivajadusi silmas pidades korraldavad komisjoni vastutavad talitused EÜ personali jaoks delegatsioonides ja peakontorites rohkem koolitusi eelarvetoetuse küsimustega seotud teemadel (riigi rahanduse juhtimine, makromajandus, tulemuste mõõtmine, spetsiifilised valdkonnad jne).

---

(1)  Yaoundé konventsioon pärineb aastast 1964. Kõige hilisem leping (Cotonou) on 23. juunist 2000 ja seda muudeti viimati Luksemburgis 25. juunil 2005.

1

(2)  Seega oli esialgne eraldis üheksanda EAFi raames 13 800 miljonit eurot, millest EIP vastutab 2 200 miljoni euro eest.

2

(3)  Vt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklid 96, 103 ja 112 (ELT L 83, 1.4.2003, lk 1). Arvamuses 12/2002 selle määruse (EÜT C 12, 17.1.2003) vastuvõtmise ettepaneku kohta juhtis kontrollikoda tähelepanu nende artiklite Euroopa Parlamendi eelarve täitmise kinnitamise volitusi piiravatele tagajärgedele.

3

(4)  Nende tegevuste kontrollikoja poolt läbiviidava auditi reeglid on sätestatud kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (ülalmainitud üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003 finantsmääruse artikkel 112).

4

(5)  Nimetatud osa moodustab 2007. aasta maksetest 0,8 %.

5

(6)  AKV–EÜ Ministrite nõukogu 25. mai 2007. aasta otsus nr 2/2007 (ELT L 175, 5.7.2007, lk 35).

6

(7)  Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus 2005/446/EÜ, (ELT L 156, 18.6.2005, lk 19), mida muudeti otsusega 2007/792/EÜ, 26. november 2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 31).

7

(8)  Artiklid 96 ja 102.

8

(9)  Programmi Stabex rahaline tähtsus väheneb, kuna meedet lõpetatakse järk-järgult. 2007. aasta lõpus oli komisjoni ainukontrolli all olevatel Euroopas hoitavatel tagatiskontodel ligikaudu 100 miljonit eurot; 2006. aasta lõpus oli nimetatud kontodel 192 miljonit eurot. Komisjoni eesmärk on, et need vahendid makstaks välja 31. detsembriks 2010, eeldades, et kõik väljamaksmistingimused on täidetud.

9

(10)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet, rahavoogude aruannet ja Euroopa Arengufondidele võlgnetavate summade tabelit. Käesolev avaldus ei hõlma EIP esitatud finantsaruandeid ja muud teavet (vt joonealune märkus 11).

10

(11)  Vastavalt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 1 ja artikli 103 lõikele 3 ei laiene avaldus üheksanda EAFi vahendite sellele osale, mida juhib ja mille eest vastutab EIP.

11

(12)  Komisjoni tasandil hõlmab juhatus institutsioonide liikmeid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajat ja finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Abisaajariikide tasandil hõlmab juhatus riiklikke eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

12

(13)  EAFi peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Kooskõlas finantsmäärusega koostati 2007. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamisaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, EAFide rakendamist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel.

13

(14)  Vt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikkel 100: finantsaruanded sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet, rahavoogude aruannet ja EAFile võlgnetavate summade tabelit.

14

(15)  Vt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikkel 101: rahalise rakendamise aruanded sisaldavad assigneeringuid, kulukohustusi ja makseid kirjeldavaid tabeleid.

15

(16)  Punkt 15 (ELT C 259, 31.10.2007).

16

(17)  Selle avaldamist nõuab IPSAS 4 – valuutakursi muutuste mõju.

17

(18)  Punkt 17.

18

(19)  Kuna 2007. aasta lõpu seisu kohta kättesaadav teave oli ebapiisav, uuris kontrollikoda meetodi õigsust, kontrollides eraldist seisuga 31. detsember 2006 valimi abil, mis sisaldas 60 statistiliselt valitud ja 13 AKV riigi 18 projektiga seotud individuaallepingut.

19

(20)  Lisa 4 artikli 17 punkt 2.

20

(21)  ÜRO rahvastikufond ja ÜRO arenguprogramm.

21

(22)  Kontrollikoda liigitab vead tõsisteks, kui veamäär ületab 2 %.

22

(23)  Artikli 61 lõike 2 punkt a.

23

(24)  Vt eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta, punktid 28 ja 29 (ELT C 249, 7.10.2005).

24

(25)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. raport eelarve täitmise kohta seoses kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi rakendamisega 2006. eelarveaastal, punkt 32.

25

(26)  Need viis kulukohustust on seotud Burundi, Kesk-Aafrika Vabariigi, Guinea-Bissau ja Haitiga. 2007. aastal ulatusid neile riikidele antava eelarvetoetuse kulukohustused 83,7 miljoni euroni ehk 24,9 %-ni eelarvetoetuse kulukohustustest.

26

(27)  Punkt 55.

27

(28)  EuropeAidi 2007. aasta tegevusaruanne, lk 57.

28

(29)  Vt Euroopa Ühenduste Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (ELT C 107, 30.4.2004), kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast EAFist rahastatavate tegevuste 2005. eelarveaasta aastaaruanne (ELT C 263, 31.10.2006, lk 205) punkt 40 ja kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast EAFist rahastatavate tegevuste 2006. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 54.

29

(30)  4,8 töötajat 2004. aastal kulukohustustega seotud 10 miljoni euro kohta ja 4,2 töötajat 2007. aastal.

30

(31)  Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon, mille tähelepanekud moodustavad kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi kohta tehtud 2005. eelarveaasta eelarve täitmise kinnitamise otsuse lahutamatu osa (ELT C 74 E, 20.3.2008) ja Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon, mille tähelepanekud moodustavad seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi kohta tehtud 2006. eelarveaasta eelarve täitmise kinnitamise otsuse lahutamatu osa.

31

(32)  Asjaomase riigi või riikide avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused või talitused või tegevuse läbiviimise eest vastutav juriidiline isik.

32

(33)  Tehingute järelkontrollid ja finantsauditid.

33

(34)  Eelarve täitmist kinnitavale asutusele esitatud aastaaruanne 2007. aastal läbiviidud siseauditite kohta (komisjoni esitatud SEK(2008) 2361, lõplik, 30.7.2008).

34

(35)  Humanitaarabi peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamise kohta vt kontrollikoja aastaaruanne 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta, 8. peatükk – välisabi, arengukoostöö ja laienemine.

35

Tabel 1 – Komisjoni poolt hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine 31. detsembri 2007. aasta seisuga

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Olukord 2006. aasta lõpus | Eelarve täitmine 2007. eelarveaastal | Olukord 2007. aasta lõpus |
| Kokku | Täitmismäär (2) | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kokku | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kokku | Täitmismäär (2) |
| A — | VAHENDID
   (1) | 37 269,8 | | –71,9 | – 211,0 | 341,8 | 58,8 | 10 583,0 | 10 839,3 | 15 906,4 | 37 328,7 | |
| B — |
| KASUTAMINE
   (3) |
| | 1. Finantskohustused | 34 107,2 | 100,0 % | –71,9 | – 211,0 | 3 455,1 | 3 172,2 | 10 583,0 | 10 839,3 | 15 857,1 | 37 279,4 | 100,0 % |
| | 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 28 699,1 | 84,1 % | –5,5 | 35,0 | 3 317,3 | 3 346,9 | 10 517,2 | 10 484,6 | 11 044,2 | 32 046,0 | 86,0 % |
| | 3. Maksed | 23 826,0 | 69,9 % | 96,7 | 483,4 | 2 293,9 | 2 874,0 | 10 340,8 | 9 605,5 | 6 753,7 | 26 700,0 | 71,6 % |
| C — | VÄLJA MAKSMATA (B1-B3) | 10 281,2 | 30,1 % | | | | | 242,2 | 1 233,8 | 9 103,4 | 10 579,4 | 28,4 % |
| D — | KASUTATAV SALDO (A–B1) | 3 162,6 | 9,3 % | | | | | 0,0 | 0,0 | 49,3 | 49,3 | 0,1 % |
| Allikas: kontrollikoda EAFi rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2007. aasta seisuga. |

(miljonit eurot)

Olukord 2006. aasta lõpus

Eelarve täitmine 2007. eelarveaastal

Olukord 2007. aasta lõpus

Kokku

Täitmismäär (2)

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kokku

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kokku

Täitmismäär (2)

A —

VAHENDID
   (1)

37 269,8

–71,9

– 211,0

341,8

58,8

10 583,0

10 839,3

15 906,4

37 328,7

B —

KASUTAMINE
   (3)

1. Finantskohustused

34 107,2

100,0 %

–71,9

– 211,0

3 455,1

3 172,2

10 583,0

10 839,3

15 857,1

37 279,4

100,0 %

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

28 699,1

84,1 %

–5,5

35,0

3 317,3

3 346,9

10 517,2

10 484,6

11 044,2

32 046,0

86,0 %

3. Maksed

23 826,0

69,9 %

96,7

483,4

2 293,9

2 874,0

10 340,8

9 605,5

6 753,7

26 700,0

71,6 %

C —

VÄLJA MAKSMATA (B1-B3)

10 281,2

30,1 %

242,2

1 233,8

9 103,4

10 579,4

28,4 %

D —

KASUTATAV SALDO (A–B1)

3 162,6

9,3 %

0,0

0,0

49,3

49,3

0,1 %

Allikas: kontrollikoda EAFi rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2007. aasta seisuga.

Tabel 2 – Eelarve täitmine eelarveaastatel 2003–2007

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 1. Finantskohustused | 3 395,8 | 2 375,2 | 3 035,1 | 2 718,7 | 3 172,2 |
| 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 2 742,7 | 2 746,3 | 2 652,0 | 3 072,6 | 3 346,9 |
| 3. Maksed | 2 179,5 | 2 197,8 | 2 489,1 | 2 761,9 | 2 874,0 |
| Allikas: kontrollikoda EAFi 31. detsembri 2007. aasta seisuga rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2007. aasta seisuga. |

(miljonit eurot)

2003

2004

2005

2006

2007

1. Finantskohustused

3 395,8

2 375,2

3 035,1

2 718,7

3 172,2

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

2 742,7

2 746,3

2 652,0

3 072,6

3 346,9

3. Maksed

2 179,5

2 197,8

2 489,1

2 761,9

2 874,0

Allikas: kontrollikoda EAFi 31. detsembri 2007. aasta seisuga rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2007. aasta seisuga.

Tabel 3 – Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Süsteem | Peamine sisekontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- |
| Enne tehingute kinnitamist läbiviidud kontrollid | Kontrollkülastused | Järelkontrollid | Välisauditid | Siseaudit |
| Kvaliteet | Kvantiteet | Kvaliteet | Kvantiteet/auditikava elluviimine | Eri auditileidude järelkäsitlus/tõhusad sissenõudmis-menetlused | Delegatsioonide tellitud auditite üldine järelevalve kesktalituste poolt |
| EuropeAidi kesktalitused | | | | | | | | | | |
| Delegatsioonid | | E/K | E/K | E/K | | | | E/K | | |

Süsteem

Peamine sisekontroll

Üldhinnang

Enne tehingute kinnitamist läbiviidud kontrollid

Kontrollkülastused

Järelkontrollid

Välisauditid

Siseaudit

Kvaliteet

Kvantiteet

Kvaliteet

Kvantiteet/auditikava elluviimine

Eri auditileidude järelkäsitlus/tõhusad sissenõudmis-menetlused

Delegatsioonide tellitud auditite üldine järelevalve kesktalituste poolt

EuropeAidi kesktalitused

Delegatsioonid

E/K

E/K

E/K

E/K

Seletus:

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei ole kohaldatav: ei kehti või ei hinnata

Tehingute testimise tulemused

| | Projekti maksed | Eelarvetoetuse maksed |
| --- | --- | --- |
| Vigadest mõjutatud maksete osakaalu näidisprognoos | 30 % | 30 % |
| Veamäär | üle 5 % | 2–5 % |

Projekti maksed

Eelarvetoetuse maksed

Vigadest mõjutatud maksete osakaalu näidisprognoos

30 %

30 %

Veamäär

üle 5 %

2–5 %

Tabel 4 – Kontrollikoja kinnitava avalduse peamiste tähelepanekute järelkontroll

| | Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kehtestada kontrollistrateegia ja muuta see toimivaks 2007. aasta lõpuks. Nagu kontrollikoda on juba maininud, tuleb kehtestada selged ja järjepidevad eesmärgid, tagada koordineerimine ja määrata kindlaks kontrollide liik ja intensiivsus. Strateegias peavad olema tasakaalustatud tasu erinevate kontrolliliikide maksumus ja nendest saadav kasu, võttes arvesse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute vigade aktsepteeritavat riski. Kontrollistrateegia peab sisaldama hästi läbimõeldud ja dokumenteeritud riskianalüüsi, mis kaasab delegatsioonid ametlikult ja kollegiaalselt.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt a) | EuropeAid on välja töötanud oma üldise kontrollistrateegia ja kaasanud selle EuropeAidi peadirektori tegevusaruandesse. Kontrollistrateegias esitatakse iga juhtimisviisi kontrollimenetluste kirjeldused. Jätkuvalt on ebaselgusi seoses kontrollistrateegia mõningate oluliste elementidega, eriti mis puudutab teatud kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ja peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid. | EuropeAidi kontrollistrateegia peaks sisaldama peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid, mõningate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ning vajaminevaid inimressursse. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt a) | EuropeAid püüab tulevikus parandada oma kontrollistrateegia elementide esitust. |
| 2. | Toetada rohkem tööprogrammidest rahastatavate projektide juhtimist. See tähendab delegatsioonide personali aktiivsemat osalemist kohapeal, toetades raamatupidamissüsteemide kasutamist ja väljaõpet. Ka suuremal arvul auditite läbiviimine projektide rakendamise varases etapis tõhustab järelevalvet ja vajadusel aitab parandada abisaajate poolt rakendatavate kontrollisüsteemide kvaliteeti.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt b) | EuropeAid on jätkanud jõupingutusi programmi eelkavade vormis hallatavate projektide kvaliteedi parandamiseks. Seoses sellega on EuropeAid koostanud uue praktilise juhise ja AKV riikides korraldatakse regulaarselt spetsiaalseid koolituskursusi. | Rakendusorganisatsioonide juhtimist tuleb paremini toetada. See tähendab delegatsioonide personali aktiivsemat osalemist kohapeal, toetades raamatupidamissüsteemide kasutamist ja väljaõpet. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt c) | EuropeAid töötab välja mitmed vahendid rakendusorganisatsioonide juhtimise parandamiseks ja viib sisse uued suunised uue programmi eelarvestuste auditite kohta. |
| 3. | Delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelvalvet inspektorite töö kvaliteedi üle.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt c) | EuropeAid ei võtnud ühtegi konkreetset meedet. Kontrollikoja makseteauditi käigus avastatud vigade arv kinnitab, et delegatsioonide poolt läbiviidavat finantskontrolli tuleb tugevdada. | Delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelvalvet inspektorite töö kvaliteedi üle. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt d) | Komisjon on teadlik, et teatavat liiki lepingute täitmise kontrollimist tuleb parandada. Ta uurib võimalusi, et võtta meetmeid tagamaks inspektorite tehtava kontrolli kvaliteedi vastavus tehingutele kehtestatud seaduslikkuse ja korrektsuse nõuetele. Komisjon kordab eelarvevahendite käsutajatele üle ettemaksete tasaarvelduse puhul kasutatavad põhimõtted. |
| 4. | Parandada välisaudiitorite poolt läbi viidavate kontrollide kvaliteeti, tagades, et standardjuhistes ja -volitustes oleks selgesõnaliselt määratletud auditi eesmärk, kohaldatav olulisuse künnis, valimikoostamine, läbiviidavate auditimenetluste iseloom, juhised vigadega tegelemiseks ja järelduste tegemiseks. Ülalnimetatud standardjuhiseid ja -volitusi tuleb kohaldada ka kõigi delegatsioonide algatatud välisauditite suhtes.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt d) | 2007. aasta oktoobris väljastas EuropeAid kõikide auditite osas rakendatavad uued juhised. Kuigi nimetatud juhiste mõju ei ole veel nähtav nende hiljutise jõustumise tõttu, on positiivseid märke sellest, et nad peaksid kõikidel audiitoritel võimaldama järjepidevama aruandluse koostamist, eriti väljastatava auditi arvamuse vormi ja kasutatava olulisuse künnise osas. | Võetud meetmed on rahuldavad. | |
| 5. | Tõhustada delegatsioonide poolt korraldatavate välisauditite tsentraalset järelvalvet, et oleks võimalik edastada auditite tulemused tõhusalt kõigile asjaomastele juhtimistasanditele. Selleks tuleks 2007. aasta lõpuks muuta kättesaadavaks juhtimissüsteem, mis annab teavet auditiprotsessi kohta ja lihtsustab ligipääsu asjakohaste auditite tulemustele.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt e) | Arvutipõhist vahendit – CRIS-audit – täiustati, et lihtsustada selle kasutamist, mis on alates 2008. aasta jaanuarist kohustuslik. Tuleb teha veel mõned täiustused, võimaldamaks auditi katvuse hindamist ja selle süsteemi kasutamist auditileidude ja soovituste võrdlemiseks, analüüsimiseks ja nende põhjal tegutsemiseks. | CRIS-auditi kasutuselevõtt peaks võimaldama järelevalve tegemist auditi katvuse ja tulemuste osas. Tehtud soovituste ja kõikide leidude käsitlemiseks vajalike täiustustega seotud kvalitatiivne teave on hädavajalik, tagamaks, et auditite tellimise peamised eesmärgid täidetakse. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt e) | 1. jaanuaril 2008 jõustus uus CRIS-auditi moodul. Selles seotakse auditeeritava lepingu summa auditeeritud summaga, mis hõlbustab auditi katvuse arvutamist ning auditileidude analüüsimist nende tüpoloogia alusel.


  Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ning võrdleb ja analüüsib audititulemusi igal aastal, et õppida kogemustest ja teha asjakohased kohandused. |
| 6. | Tõhustada delegatsioonide kontrollimist EuropeAidi kesktalituste poolt, suurendades kontrollkülastuste arvu.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt f) | Kontrollkülastused olid hästi kavandatud ja nende tulemuseks olid praktilised soovitused kontrollisüsteemide parandamiseks. Kontrollkülastuste arvu ei ole siiski suurendatud. | Kontrollkülastuste arvu tuleks suurendada. Külastused peaksid jätkuvalt olema suunatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise kontrollile. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt g) | Järelevalvetoimingute standardmeetod vormistati lõplikult 2008. aasta märtsis. 2008. aastal on oodata selliste kontrollkäikude arvu kasvu. |
| 7. | Kuna tehingute järelkontrolli ulatus on piiratud, annab see ainult osalise kinnituse süsteemide ja menetluste ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Peale selle viiakse järelkontrolli läbi suure hilinemisega.
  (Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 33 ja 42) | Tehingute järelkontrolli ulatus ei hõlma endiselt juriidiliste kohustuste mõningaid aspekte ja tööprogrammide üksikasjalikke kuludokumente. | Tehingute järelkontrollid peaksid sisaldama paremat tõendavate dokumentide kontrolli, tagamaks, et tehinguid ei mõjuta abikõlblikkuse ja tõendamisvead ning kontrollimaks, et enne makse kinnitamist tehtud kontrollid olid piisavad. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt f). | Komisjon töötab pidevalt oma süsteemi parandamise nimel ja pöörab tulevikus erilist tähelepanu programmi eelarvestust käsitlevate tõendavate dokumentide üksikasjadele. |
| 8. | Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus. Selleks, et tehtud järelduste esitus oleks selge ja ametlik, tuleb „dünaamilise tõlgenduse” parameetrid muuta selgesõnalisteks, et oleks võimalik hinnata väljamakseotsuste asjakohasust.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt a) | EuropeAid ei määranud kindlaks põhinõudeid. Kontrollikoja auditis leiti, et 15 kontrollitud kulukohustusest 5 puhul antakse eelarvetoetust AKV riikidele, kus nimetatud nõudeid ei täideta. Kontrollikoda on arvamusel, et nimetatud riikides ei ole riigi rahanduse juhtimine piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus ning komisjonipoolne Cotonou lepingus sätestatud eelarvetoetuse tingimuste „dünaamilise tõlgendamise” jõuline kohaldamine tähendab väga kõrget katteta antava toetuse riski. | Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus, mis tuleb täita enne eelarvetoetuse väljastamist. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt a) EuropeAid peaks enne eelarvetoetuse programmi käivitumist tagama, et riigi rahanduse juhtimise kohta oleks olemas selge ja täielik hinnang ning abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt d) | 2007. aastal kohaldas komisjon jätkuvalt dünaamilist lähenemist, mida ta peab asjakohaseks.


  Enne eelarvetoetuse programmi algust kontrollib komisjon jätkuvalt, et oleks tehtud riigi rahanduse juhtimise hindamine, soovitavalt PEFA raames, ning et abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm, et tegeleda oluliste nõrkade külgedega lähiperspektiivis. Selliselt tagatakse Cotonou lepingu tingimuste dünaamilise tõlgendamise range kohaldamine ja riskijuhtimine komisjoni arengueesmärkidega kooskõlas oleval moel.


  Komisjon ei nõustu hinnanguga, mille kontrollikoda andis viie kõnealuse kulukohustuse kohta. |
| 9. | Selleks, et esitada oma järeldused struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed tuginevad rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt b) | 2007. aasta auditis leiti, et oluliselt paljudel juhtudel ei olnud komisjonil Cotonou lepinguga sätestatud struktureeritud ja kindlavormilist viisi kontrollimaks riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist. Osal juhtudest on selgituseks asjaolu, et jäädi lootma pigem tulevikus aset leidvatele sündmustele kui juba toimunud tegevusele ning näitajaid hinnati ebatäpselt. | Selleks, et esitada oma järeldused riigi rahanduse juhtimise arengu kohta struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed tuginevad rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt c) | Abikõlblikkuse hindamisel võtab komisjon arvesse nii juba saavutatud tulemusi kui ka tulevikuks võetud kohustusi. Komisjon nõustub samal ajal, et väljamaksete hindamisel tuleks panna rõhk märkimisväärsetele saavutustele. |
| 10. | Kasutatud näitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda saab saavutada, kasutades näitajaid, mida on võimalik hinnata aja jooksul ja võrrelda periooditi, vastandina näitajatele, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele.
  (Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt c) | Käimasoleva auditiga on täheldatud nii riigi rahanduse juhtimise puudujääkide selge analüüsi puudumist programmi alguses kui ka struktureeritud lähenemisviisi puudumist, mille abil mõõta riigi rahanduse juhtimise edenemist. Selle tulemusel on palju keerulisem edusamme põhjalikult ja objektiivselt hinnata. | Kasutatud näitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda on võimalik saavutada, tõhustades näitajaid, millega mõõdetakse edenemist ajas koos näitajatega, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt b) | Võrreldes muude sektoritega on riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate määramine keerulisem. Komisjon on siiski tulemusnäitajate kasutamise poolt juhul, kui need on olemas, et mõõta reformide mõju, kuid kasutab reformiprogrammi rakendamise edusammude jälgimiseks ka protsessinäitajaid ja mõõtarve. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.

Kehtestada kontrollistrateegia ja muuta see toimivaks 2007. aasta lõpuks. Nagu kontrollikoda on juba maininud, tuleb kehtestada selged ja järjepidevad eesmärgid, tagada koordineerimine ja määrata kindlaks kontrollide liik ja intensiivsus. Strateegias peavad olema tasakaalustatud tasu erinevate kontrolliliikide maksumus ja nendest saadav kasu, võttes arvesse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute vigade aktsepteeritavat riski. Kontrollistrateegia peab sisaldama hästi läbimõeldud ja dokumenteeritud riskianalüüsi, mis kaasab delegatsioonid ametlikult ja kollegiaalselt.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt a)

EuropeAid on välja töötanud oma üldise kontrollistrateegia ja kaasanud selle EuropeAidi peadirektori tegevusaruandesse. Kontrollistrateegias esitatakse iga juhtimisviisi kontrollimenetluste kirjeldused. Jätkuvalt on ebaselgusi seoses kontrollistrateegia mõningate oluliste elementidega, eriti mis puudutab teatud kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ja peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid.

EuropeAidi kontrollistrateegia peaks sisaldama peadirektori antavat üldist kindlust toetavaid peamisi näitajaid, mõningate kontrollide katvust, eel- ja järelkontrollide vahelist kooskõlastamist ning vajaminevaid inimressursse. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt a)

EuropeAid püüab tulevikus parandada oma kontrollistrateegia elementide esitust.

2.

Toetada rohkem tööprogrammidest rahastatavate projektide juhtimist. See tähendab delegatsioonide personali aktiivsemat osalemist kohapeal, toetades raamatupidamissüsteemide kasutamist ja väljaõpet. Ka suuremal arvul auditite läbiviimine projektide rakendamise varases etapis tõhustab järelevalvet ja vajadusel aitab parandada abisaajate poolt rakendatavate kontrollisüsteemide kvaliteeti.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt b)

EuropeAid on jätkanud jõupingutusi programmi eelkavade vormis hallatavate projektide kvaliteedi parandamiseks. Seoses sellega on EuropeAid koostanud uue praktilise juhise ja AKV riikides korraldatakse regulaarselt spetsiaalseid koolituskursusi.

Rakendusorganisatsioonide juhtimist tuleb paremini toetada. See tähendab delegatsioonide personali aktiivsemat osalemist kohapeal, toetades raamatupidamissüsteemide kasutamist ja väljaõpet. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt c)

EuropeAid töötab välja mitmed vahendid rakendusorganisatsioonide juhtimise parandamiseks ja viib sisse uued suunised uue programmi eelarvestuste auditite kohta.

3.

Delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelvalvet inspektorite töö kvaliteedi üle.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt c)

EuropeAid ei võtnud ühtegi konkreetset meedet. Kontrollikoja makseteauditi käigus avastatud vigade arv kinnitab, et delegatsioonide poolt läbiviidavat finantskontrolli tuleb tugevdada.

Delegatsioonid peaksid enne maksete kinnitamist maksetaotlusi paremini kontrollima ja pöörama rohkem tähelepanu kulude tegelikkusele, abikõlblikkusele ja õigsusele. Parandada tuleb järelvalvet inspektorite töö kvaliteedi üle. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt d)

Komisjon on teadlik, et teatavat liiki lepingute täitmise kontrollimist tuleb parandada. Ta uurib võimalusi, et võtta meetmeid tagamaks inspektorite tehtava kontrolli kvaliteedi vastavus tehingutele kehtestatud seaduslikkuse ja korrektsuse nõuetele. Komisjon kordab eelarvevahendite käsutajatele üle ettemaksete tasaarvelduse puhul kasutatavad põhimõtted.

4.

Parandada välisaudiitorite poolt läbi viidavate kontrollide kvaliteeti, tagades, et standardjuhistes ja -volitustes oleks selgesõnaliselt määratletud auditi eesmärk, kohaldatav olulisuse künnis, valimikoostamine, läbiviidavate auditimenetluste iseloom, juhised vigadega tegelemiseks ja järelduste tegemiseks. Ülalnimetatud standardjuhiseid ja -volitusi tuleb kohaldada ka kõigi delegatsioonide algatatud välisauditite suhtes.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt d)

2007. aasta oktoobris väljastas EuropeAid kõikide auditite osas rakendatavad uued juhised. Kuigi nimetatud juhiste mõju ei ole veel nähtav nende hiljutise jõustumise tõttu, on positiivseid märke sellest, et nad peaksid kõikidel audiitoritel võimaldama järjepidevama aruandluse koostamist, eriti väljastatava auditi arvamuse vormi ja kasutatava olulisuse künnise osas.

Võetud meetmed on rahuldavad.

5.

Tõhustada delegatsioonide poolt korraldatavate välisauditite tsentraalset järelvalvet, et oleks võimalik edastada auditite tulemused tõhusalt kõigile asjaomastele juhtimistasanditele. Selleks tuleks 2007. aasta lõpuks muuta kättesaadavaks juhtimissüsteem, mis annab teavet auditiprotsessi kohta ja lihtsustab ligipääsu asjakohaste auditite tulemustele.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt e)

Arvutipõhist vahendit – CRIS-audit – täiustati, et lihtsustada selle kasutamist, mis on alates 2008. aasta jaanuarist kohustuslik. Tuleb teha veel mõned täiustused, võimaldamaks auditi katvuse hindamist ja selle süsteemi kasutamist auditileidude ja soovituste võrdlemiseks, analüüsimiseks ja nende põhjal tegutsemiseks.

CRIS-auditi kasutuselevõtt peaks võimaldama järelevalve tegemist auditi katvuse ja tulemuste osas. Tehtud soovituste ja kõikide leidude käsitlemiseks vajalike täiustustega seotud kvalitatiivne teave on hädavajalik, tagamaks, et auditite tellimise peamised eesmärgid täidetakse. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt e)

1. jaanuaril 2008 jõustus uus CRIS-auditi moodul. Selles seotakse auditeeritava lepingu summa auditeeritud summaga, mis hõlbustab auditi katvuse arvutamist ning auditileidude analüüsimist nende tüpoloogia alusel.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ning võrdleb ja analüüsib audititulemusi igal aastal, et õppida kogemustest ja teha asjakohased kohandused.

6.

Tõhustada delegatsioonide kontrollimist EuropeAidi kesktalituste poolt, suurendades kontrollkülastuste arvu.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 54 alapunkt f)

Kontrollkülastused olid hästi kavandatud ja nende tulemuseks olid praktilised soovitused kontrollisüsteemide parandamiseks. Kontrollkülastuste arvu ei ole siiski suurendatud.

Kontrollkülastuste arvu tuleks suurendada. Külastused peaksid jätkuvalt olema suunatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise kontrollile. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt g)

Järelevalvetoimingute standardmeetod vormistati lõplikult 2008. aasta märtsis. 2008. aastal on oodata selliste kontrollkäikude arvu kasvu.

7.

Kuna tehingute järelkontrolli ulatus on piiratud, annab see ainult osalise kinnituse süsteemide ja menetluste ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Peale selle viiakse järelkontrolli läbi suure hilinemisega.

(Vt 2005. eelarveaasta aastaaruande punktid 33 ja 42)

Tehingute järelkontrolli ulatus ei hõlma endiselt juriidiliste kohustuste mõningaid aspekte ja tööprogrammide üksikasjalikke kuludokumente.

Tehingute järelkontrollid peaksid sisaldama paremat tõendavate dokumentide kontrolli, tagamaks, et tehinguid ei mõjuta abikõlblikkuse ja tõendamisvead ning kontrollimaks, et enne makse kinnitamist tehtud kontrollid olid piisavad. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt f).

Komisjon töötab pidevalt oma süsteemi parandamise nimel ja pöörab tulevikus erilist tähelepanu programmi eelarvestust käsitlevate tõendavate dokumentide üksikasjadele.

8.

Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus. Selleks, et tehtud järelduste esitus oleks selge ja ametlik, tuleb „dünaamilise tõlgenduse” parameetrid muuta selgesõnalisteks, et oleks võimalik hinnata väljamakseotsuste asjakohasust.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt a)

EuropeAid ei määranud kindlaks põhinõudeid. Kontrollikoja auditis leiti, et 15 kontrollitud kulukohustusest 5 puhul antakse eelarvetoetust AKV riikidele, kus nimetatud nõudeid ei täideta. Kontrollikoda on arvamusel, et nimetatud riikides ei ole riigi rahanduse juhtimine piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus ning komisjonipoolne Cotonou lepingus sätestatud eelarvetoetuse tingimuste „dünaamilise tõlgendamise” jõuline kohaldamine tähendab väga kõrget katteta antava toetuse riski.

Cotonou lepingust kinnipidamist tuleks hinnata põhinõuete alusel, nagu näiteks õigeaegselt avaldatud ja auditeeritud aruannete kättesaadavus, mis tuleb täita enne eelarvetoetuse väljastamist. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt a) EuropeAid peaks enne eelarvetoetuse programmi käivitumist tagama, et riigi rahanduse juhtimise kohta oleks olemas selge ja täielik hinnang ning abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt d)

2007. aastal kohaldas komisjon jätkuvalt dünaamilist lähenemist, mida ta peab asjakohaseks.

Enne eelarvetoetuse programmi algust kontrollib komisjon jätkuvalt, et oleks tehtud riigi rahanduse juhtimise hindamine, soovitavalt PEFA raames, ning et abisaajariigil oleks usaldusväärne ja asjakohane reformiprogramm, et tegeleda oluliste nõrkade külgedega lähiperspektiivis. Selliselt tagatakse Cotonou lepingu tingimuste dünaamilise tõlgendamise range kohaldamine ja riskijuhtimine komisjoni arengueesmärkidega kooskõlas oleval moel.

Komisjon ei nõustu hinnanguga, mille kontrollikoda andis viie kõnealuse kulukohustuse kohta.

9.

Selleks, et esitada oma järeldused struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed tuginevad rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt b)

2007. aasta auditis leiti, et oluliselt paljudel juhtudel ei olnud komisjonil Cotonou lepinguga sätestatud struktureeritud ja kindlavormilist viisi kontrollimaks riigi rahanduse juhtimisega seotud maksetingimuste täitmist. Osal juhtudest on selgituseks asjaolu, et jäädi lootma pigem tulevikus aset leidvatele sündmustele kui juba toimunud tegevusele ning näitajaid hinnati ebatäpselt.

Selleks, et esitada oma järeldused riigi rahanduse juhtimise arengu kohta struktureeritult, peaks komisjon tagama, et väljamakseotsuste aluseks olevad andmed tuginevad rohkem juba toimunud sündmuste mõõtmisele ja vähem tulevaste sündmuste prognoosimisele. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt c)

Abikõlblikkuse hindamisel võtab komisjon arvesse nii juba saavutatud tulemusi kui ka tulevikuks võetud kohustusi. Komisjon nõustub samal ajal, et väljamaksete hindamisel tuleks panna rõhk märkimisväärsetele saavutustele.

10.

Kasutatud näitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda saab saavutada, kasutades näitajaid, mida on võimalik hinnata aja jooksul ja võrrelda periooditi, vastandina näitajatele, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele.

(Vt 2006. eelarveaasta aastaaruande punkti 55 alapunkt c)

Käimasoleva auditiga on täheldatud nii riigi rahanduse juhtimise puudujääkide selge analüüsi puudumist programmi alguses kui ka struktureeritud lähenemisviisi puudumist, mille abil mõõta riigi rahanduse juhtimise edenemist. Selle tulemusel on palju keerulisem edusamme põhjalikult ja objektiivselt hinnata.

Kasutatud näitajad peavad võimaldama vajadusel koguda konkreetseid tõendeid edusammude kohta riigi rahanduse juhtimises. Seda on võimalik saavutada, tõhustades näitajaid, millega mõõdetakse edenemist ajas koos näitajatega, mis keskenduvad ühekordsete sündmuste hindamisele. (Vt 2007. eelarveaasta aastaaruande punkti 56 alapunkt b)

Võrreldes muude sektoritega on riigi rahanduse juhtimise tulemusnäitajate määramine keerulisem. Komisjon on siiski tulemusnäitajate kasutamise poolt juhul, kui need on olemas, et mõõta reformide mõju, kuid kasutab reformiprogrammi rakendamise edusammude jälgimiseks ka protsessinäitajaid ja mõõtarve.

---

(1)  Esialgsed eraldised 7., 8. ja 9. EAFile, intressid, vahendid ja mitmesugused ülekanded eelmistest EAFidest.

(2)  Protsendina vahendeist.

(3)  9. EAFi summad sisaldavad liikmesriikide vabatahtlikke osamakseid Aafrika rahutagamisrahastusse (finantskohustused: 39,1; individuaalsed juriidilised kohustused 37; maksed: 29,2).

Allikas: kontrollikoda EAFi rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2007. aasta seisuga.

Image

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 286/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 286/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---