# Europeiska unionens C 253/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 253 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången4 oktober 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 253

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången4 oktober 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 253/01 | Rådets resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 253/01

Rådets resolution av den 25 september 2008 om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 3 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 253/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

3

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 253/03 | Rådets beslut av den 25 september 2008 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft | 7 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/04 | Eurons växelkurs | 12 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 253/05 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 253/06 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  ) | 17 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 253/03

Rådets beslut av den 25 september 2008 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft

7

Kommissionen

2008/C 253/04

Eurons växelkurs

12

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 253/05

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

13

2008/C 253/06

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  )

1

17

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/07 | Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/30/08 – Programområde 4.6 – Partnerskap – Programmet Aktiv ungdom | 19 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/08 | Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder | 22 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/09 | Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 27/08 (f.d. N 426/05) – Tyskland – EverQ (tillägg för små och medelstora företag) – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 253/10 | Statligt stöd – Sverige – Statligt stöd C 33/08 (f.d. N 732/07) – Omfattande FoU-stöd till Volvo Aero – GEnx – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 31 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 253/07

Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/30/08 – Programområde 4.6 – Partnerskap – Programmet Aktiv ungdom

19

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 253/08

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

22

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 253/09

Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd C 27/08 (f.d. N 426/05) – Tyskland – EverQ (tillägg för små och medelstora företag) – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

23

2008/C 253/10

Statligt stöd – Sverige – Statligt stöd C 33/08 (f.d. N 732/07) – Omfattande FoU-stöd till Volvo Aero – GEnx – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 253/11 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 253/11

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/1

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 25 september 2008

om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering

(2008/C 253/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

| 1. | SOM BEAKTAR strategirapporten från kommissionen (1) och den nya perioden för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning (2008–2010) som initierats av Europeiska rådet den 14 mars 2008, |
| --- | --- |

1.

SOM BEAKTAR strategirapporten från kommissionen (1) och den nya perioden för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning (2008–2010) som initierats av Europeiska rådet den 14 mars 2008,

| 2. | SOM FRAMHÅLLER att Europeiska unionen i samband med detta uppmanades till fortsatta insatser för att stärka effektiviteten i skyddssystemen för de immateriella rättigheterna för att förbättra kampen mot varumärkesförfalskning, |
| --- | --- |

2.

SOM FRAMHÅLLER att Europeiska unionen i samband med detta uppmanades till fortsatta insatser för att stärka effektiviteten i skyddssystemen för de immateriella rättigheterna för att förbättra kampen mot varumärkesförfalskning,

| 3. | SOM UNDERSTRYKER nödvändigheten av att respektera de grundläggande friheterna för den inre marknaden och att förbättra dess funktion, |
| --- | --- |

3.

SOM UNDERSTRYKER nödvändigheten av att respektera de grundläggande friheterna för den inre marknaden och att förbättra dess funktion,

| 4. | SOM ERINRAR om intresset, i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering, särskilt vid Europeiska unionens gränser, av harmonisering av de immateriella rättigheterna, i lämpliga fall, och betydelsen av befintlig industriell äganderätt nationellt och i gemenskapen, |
| --- | --- |

4.

SOM ERINRAR om intresset, i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering, särskilt vid Europeiska unionens gränser, av harmonisering av de immateriella rättigheterna, i lämpliga fall, och betydelsen av befintlig industriell äganderätt nationellt och i gemenskapen,

| 5. | SOM BEAKTAR de gemenskapsinstrument som antagits för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, särskilt direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och förordning (EG) nr 1383/2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som ska vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

5.

SOM BEAKTAR de gemenskapsinstrument som antagits för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, särskilt direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och förordning (EG) nr 1383/2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som ska vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter,

| 6. | SOM ÄVEN BEAKTAR det ändrade förslaget till direktiv om straffrättsliga åtgärder till skydd för immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

6.

SOM ÄVEN BEAKTAR det ändrade förslaget till direktiv om straffrättsliga åtgärder till skydd för immateriella rättigheter,

| 7. | SOM BEAKTAR de initiativ för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering som utvecklats på multilateral nivå, bland annat inom Världshandelsorganisationen (WTO), Världstullorganisationen (WCO), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Världshälsoorganisationen (WHO) och G8 (Heiligendammprocessen), |
| --- | --- |

7.

SOM BEAKTAR de initiativ för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering som utvecklats på multilateral nivå, bland annat inom Världshandelsorganisationen (WTO), Världstullorganisationen (WCO), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Världshälsoorganisationen (WHO) och G8 (Heiligendammprocessen),

| 8. | SOM BEAKTAR strategin för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (2), |
| --- | --- |

8.

SOM BEAKTAR strategin för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i tredjeländer (2),

| 9. | SOM BEAKTAR OECD:s rapport om den ekonomiska inverkan av varumärkesförfalskning och piratkopiering, och särskilt dess bedömning, som grundas på de tullbeslag som gjorts i OECD-länderna, att den internationella handeln med varumärkesförfalskade eller piratkopierade varor kan ha uppgått till 200 miljarder USD under 2005, vilket innebär att det totala värdet av omsättningen av varumärkesförfalskade eller piratkopierade produkter kan överstiga detta belopp med flera hundra miljarder US-dollar, samt dess rekommendationer att öka samarbetet mellan de offentliga myndigheterna och industrin, |
| --- | --- |

9.

SOM BEAKTAR OECD:s rapport om den ekonomiska inverkan av varumärkesförfalskning och piratkopiering, och särskilt dess bedömning, som grundas på de tullbeslag som gjorts i OECD-länderna, att den internationella handeln med varumärkesförfalskade eller piratkopierade varor kan ha uppgått till 200 miljarder USD under 2005, vilket innebär att det totala värdet av omsättningen av varumärkesförfalskade eller piratkopierade produkter kan överstiga detta belopp med flera hundra miljarder US-dollar, samt dess rekommendationer att öka samarbetet mellan de offentliga myndigheterna och industrin,

| 10. | SOM ÄR MEDVETET om allvaret i och den oroväckande utvecklingen av fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering, i synnerhet i en globaliserad ekonomi, för Europeiska unionens konkurrenskraft, för dess företag, dess kreatörer och dess konsumenter; som är medvetet om omfattningen av detta fenomen även på Internet; som är medvetet om de risker som är kopplade till varumärkesförfalskning av produkter som är farliga för medborgarnas hälsa och säkerhet, |
| --- | --- |

10.

SOM ÄR MEDVETET om allvaret i och den oroväckande utvecklingen av fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering, i synnerhet i en globaliserad ekonomi, för Europeiska unionens konkurrenskraft, för dess företag, dess kreatörer och dess konsumenter; som är medvetet om omfattningen av detta fenomen även på Internet; som är medvetet om de risker som är kopplade till varumärkesförfalskning av produkter som är farliga för medborgarnas hälsa och säkerhet,

| 11. | UNDERSTRYKER betydelsen av att skydda immateriella rättigheter, som är grundläggande för att främja kultur och mångfald, samt för att dra full nytta av forskning, innovation och skapande verksamhet i nya europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, för att stödja tillväxt och sysselsättning inom Europeiska unionen och utveckla den externa dimensionen av den europeiska konkurrenskraften, |
| --- | --- |

11.

UNDERSTRYKER betydelsen av att skydda immateriella rättigheter, som är grundläggande för att främja kultur och mångfald, samt för att dra full nytta av forskning, innovation och skapande verksamhet i nya europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, för att stödja tillväxt och sysselsättning inom Europeiska unionen och utveckla den externa dimensionen av den europeiska konkurrenskraften,

| 12. | SOM ÄR MEDVETET om behovet av att mot denna bakgrund ge innovativa företag medel att på bästa sätt skydda sina uppfinningar och mer effektivt dra fördel av dem; erinrar om fördelarna med ett gemenskapspatent och ett domstolssystem för patent för att ge användarna möjlighet att säkerställa skyddet för sina immateriella rättigheter inom hela unionens territorium, |
| --- | --- |

12.

SOM ÄR MEDVETET om behovet av att mot denna bakgrund ge innovativa företag medel att på bästa sätt skydda sina uppfinningar och mer effektivt dra fördel av dem; erinrar om fördelarna med ett gemenskapspatent och ett domstolssystem för patent för att ge användarna möjlighet att säkerställa skyddet för sina immateriella rättigheter inom hela unionens territorium,

| 13. | UNDERSTRYKER nödvändigheten av att samla samtliga berörda aktörer för att stärka effektiviteten hos alla instrument till skydd för immateriella rättigheter och bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering på den inre marknaden och på internationell nivå; erinrar om att dessa åtgärder är förenliga med de grundläggande rättigheterna och allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen såsom skyddet av personuppgifter och skyddet av egendom, |
| --- | --- |

13.

UNDERSTRYKER nödvändigheten av att samla samtliga berörda aktörer för att stärka effektiviteten hos alla instrument till skydd för immateriella rättigheter och bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering på den inre marknaden och på internationell nivå; erinrar om att dessa åtgärder är förenliga med de grundläggande rättigheterna och allmänna principerna i gemenskapslagstiftningen såsom skyddet av personuppgifter och skyddet av egendom,

| 14. | VÄLKOMNAR kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om att genomföra en strategi för industriella äganderätter för Europa, särskilt i fråga om säkerställande av skyddet för den industriella äganderätten och upphovsrätt och till upphovsrätten närstående rättigheter:






  — | tullinitiativen för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering vid gränserna och utanför Europeiska unionen, |
| --- | --- | --- |

14.

VÄLKOMNAR kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om att genomföra en strategi för industriella äganderätter för Europa, särskilt i fråga om säkerställande av skyddet för den industriella äganderätten och upphovsrätt och till upphovsrätten närstående rättigheter:

—

tullinitiativen för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering vid gränserna och utanför Europeiska unionen,

| — | de åtgärder som ska komplettera tillämpliga lagar, i syfte att gynna en förändring av allmänhetens uppfattning om fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering, att utveckla en fördjupad medvetenhet om detta fenomen, att förbättra samarbetet mellan samtliga berörda parter i medlemsstaterna, att upprätta ett effektivt nätverk för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna, som kommer att göra det möjligt att vidta övergripande europeiska åtgärder, att främja offentlig-privata partnerskapsavtal samt ingående av avtal mellan yrkesutövare på europeisk nivå för att minska piratkopiering och försäljning av varumärkesförfalskade varor på Internet, |
| --- | --- |

—

de åtgärder som ska komplettera tillämpliga lagar, i syfte att gynna en förändring av allmänhetens uppfattning om fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering, att utveckla en fördjupad medvetenhet om detta fenomen, att förbättra samarbetet mellan samtliga berörda parter i medlemsstaterna, att upprätta ett effektivt nätverk för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna, som kommer att göra det möjligt att vidta övergripande europeiska åtgärder, att främja offentlig-privata partnerskapsavtal samt ingående av avtal mellan yrkesutövare på europeisk nivå för att minska piratkopiering och försäljning av varumärkesförfalskade varor på Internet,

| — | granskningen av möjligheterna att förbättra den gränsöverskridande verkställigheten av domar, |
| --- | --- |

—

granskningen av möjligheterna att förbättra den gränsöverskridande verkställigheten av domar,

| — | åtgärderna för att de immateriella rättigheterna ska respekteras i tredjeländer, genom regelbundna undersökningar, genom främjande av ett effektivt skydd för rättigheterna i bilaterala handelsavtal, samt genom ökat samarbete inom ramen för regelbundna dialoger med tredjeländer, särskilt de som har en hög nivå av varumärkesförfalskning och piratkopiering, |
| --- | --- |

—

åtgärderna för att de immateriella rättigheterna ska respekteras i tredjeländer, genom regelbundna undersökningar, genom främjande av ett effektivt skydd för rättigheterna i bilaterala handelsavtal, samt genom ökat samarbete inom ramen för regelbundna dialoger med tredjeländer, särskilt de som har en hög nivå av varumärkesförfalskning och piratkopiering,

| — | arbetet med ett plurilateralt handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Anti-Couterfeiting Trade Agreement, ACTA), |
| --- | --- |

—

arbetet med ett plurilateralt handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Anti-Couterfeiting Trade Agreement, ACTA),

| 15. | UPPMANAR kommissionen att låta dessa riktlinjer ta sig uttryck i






  — | inrättandet av ett europeiskt observationscentrum angående varumärkesförfalskning och piratkopiering, med angivande av hur det ska fungera och de nödvändiga, inbegripet finansiella, förfarandena för dess inrättande; observationscentrumet, byggt på kommissionens befintliga strukturer, bör göra det möjligt att, med utgångspunkt i uppgifter som den offentliga och den privata sektorn önskar överlämna, göra en regelbunden utvärdering av omfattningen av varumärkesförfalskningen och piratkopieringen samt en mer exakt analys av dessa fenomen, |
| --- | --- | --- |

15.

UPPMANAR kommissionen att låta dessa riktlinjer ta sig uttryck i

—

inrättandet av ett europeiskt observationscentrum angående varumärkesförfalskning och piratkopiering, med angivande av hur det ska fungera och de nödvändiga, inbegripet finansiella, förfarandena för dess inrättande; observationscentrumet, byggt på kommissionens befintliga strukturer, bör göra det möjligt att, med utgångspunkt i uppgifter som den offentliga och den privata sektorn önskar överlämna, göra en regelbunden utvärdering av omfattningen av varumärkesförfalskningen och piratkopieringen samt en mer exakt analys av dessa fenomen,

| — | spridning bland annat via Internet av information om fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering bland aktörerna i kampen mot dessa fenomen, |
| --- | --- |

—

spridning bland annat via Internet av information om fenomenet varumärkesförfalskning och piratkopiering bland aktörerna i kampen mot dessa fenomen,

| — | utveckla åtgärder för medvetandegörande och kommunicera med de som är involverade i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering och med konsumenter, inbegripet de yngsta, även genom att vidta åtgärder under en europeisk dag för medvetandegörande om farorna med varumärkesförfalskning och genom utarbetande av operativa vägledningar, |
| --- | --- |

—

utveckla åtgärder för medvetandegörande och kommunicera med de som är involverade i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering och med konsumenter, inbegripet de yngsta, även genom att vidta åtgärder under en europeisk dag för medvetandegörande om farorna med varumärkesförfalskning och genom utarbetande av operativa vägledningar,

| 16. | UPPMANAR kommissionen och medlemsstaterna att, inom ramen för sina respektive befogenheter, utnyttja alla lämpliga medel för att effektivt bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, och särskilt att






  — | lägga fram en plan för kampen mot varumärkesförfalskning vid tullarna för åren 2009 till 2012 som gynnar informationsutbytet genom ett fullständig utnyttjande av elektroniska system, utveckling av samarbetet mellan de berörda myndigheterna, i synnerhet vid gränserna och i första hand tullmyndigheterna samt rättsinnehavarna, upprätta en översikt över den lagstiftning som är tillämplig på tullområdet och utvärdera de förbättringar som bör göras av den juridiska ramen för att bättre bekämpa farliga varumärkesförfalskningar för konsumenterna och möjliggöra ett medvetandegörande om riskerna med detta fenomen, |
| --- | --- | --- |

16.

UPPMANAR kommissionen och medlemsstaterna att, inom ramen för sina respektive befogenheter, utnyttja alla lämpliga medel för att effektivt bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, och särskilt att

—

lägga fram en plan för kampen mot varumärkesförfalskning vid tullarna för åren 2009 till 2012 som gynnar informationsutbytet genom ett fullständig utnyttjande av elektroniska system, utveckling av samarbetet mellan de berörda myndigheterna, i synnerhet vid gränserna och i första hand tullmyndigheterna samt rättsinnehavarna, upprätta en översikt över den lagstiftning som är tillämplig på tullområdet och utvärdera de förbättringar som bör göras av den juridiska ramen för att bättre bekämpa farliga varumärkesförfalskningar för konsumenterna och möjliggöra ett medvetandegörande om riskerna med detta fenomen,

| — | inrätta ett nät för snabbt utbyte av information om förfalskade produkter och tjänster, bland annat genom att öka det gränsöverskridande administrativa samarbetet och med stöd av nationella kontaktpunkter och moderna verktyg för informationsutbyte, |
| --- | --- |

—

inrätta ett nät för snabbt utbyte av information om förfalskade produkter och tjänster, bland annat genom att öka det gränsöverskridande administrativa samarbetet och med stöd av nationella kontaktpunkter och moderna verktyg för informationsutbyte,

| — | främja samordningen mellan de institutioner som är inblandade i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering, bland annat genom utbyte av god praxis mellan de nationella förvaltningarna, |
| --- | --- |

—

främja samordningen mellan de institutioner som är inblandade i kampen mot varumärkesförfalskning och piratkopiering, bland annat genom utbyte av god praxis mellan de nationella förvaltningarna,

| — | studera effektiviteten i den juridiska ramen för säkerställande av skyddet för de immateriella rättigheterna, |
| --- | --- |

—

studera effektiviteten i den juridiska ramen för säkerställande av skyddet för de immateriella rättigheterna,

| — | lägga fram lämpliga förslag för att gynna partnerskap mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, för att rekommendera god praxis bland annat när det gäller försäljning via Internet och för att främja samarbetet mellan de yrkesverksamma, |
| --- | --- |

—

lägga fram lämpliga förslag för att gynna partnerskap mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn för att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering, för att rekommendera god praxis bland annat när det gäller försäljning via Internet och för att främja samarbetet mellan de yrkesverksamma,

| — | stärka skyddet av immateriella rättigheter på internationell nivå, främja införandet av åtgärder om immateriella rättigheter i de bilaterala och multilaterala avtal som ingås av Europeiska unionen, med respekt för gemenskapslagstiftningen, och bidra till respekten för sådana åtgärder; aktivt delta i förhandlingarna i syfte att ingå ett plurilateralt handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning, bland annat genom att verka för att det vid lämpligt tillfälle skapas en expertgrupp (”task force”) med uppdrag att granska genomförandet av avtalet; främja denna fråga i dialogen mellan Europeiska unionen och tredjeländer och inom ramen för samarbetsåtgärder med tredjeländer. |
| --- | --- |

—

stärka skyddet av immateriella rättigheter på internationell nivå, främja införandet av åtgärder om immateriella rättigheter i de bilaterala och multilaterala avtal som ingås av Europeiska unionen, med respekt för gemenskapslagstiftningen, och bidra till respekten för sådana åtgärder; aktivt delta i förhandlingarna i syfte att ingå ett plurilateralt handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning, bland annat genom att verka för att det vid lämpligt tillfälle skapas en expertgrupp (”task force”) med uppdrag att granska genomförandet av avtalet; främja denna fråga i dialogen mellan Europeiska unionen och tredjeländer och inom ramen för samarbetsåtgärder med tredjeländer.

---

(1)  Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet: ”Strategirapport om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: start för den nya treårsperioden (2008–2010) Att hålla förändringstempot uppe” KOM(2007) 803 slutlig.

(2)  EUT C 129, 26.5.2005, s. 3.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/3

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 253/02)

| Datum för antagande av beslutet | 23.7.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 31/08 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014 |
| Rättslig grund | Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Att främja en omställning från landsvägar till inre vattenvägar i Donau-korridoren och att stimulera privata initiativ till innovativa och högkvalitativa transporttjänster på inre vattenvägar |
| Stödform | Direkt bidrag |
| Budget | Årlig budget 1 miljon EUR. Total budget 6 miljoner EUR |
| Stödnivå | Upp till 48 % av inbesparade externa kostnader |
| Varaktighet | 6 år: 2008–2014 |
| Ekonomisk sektor | Inlandssjöfart |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

23.7.2008

Stöd nr

N 31/08

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014

Rättslig grund

Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Att främja en omställning från landsvägar till inre vattenvägar i Donau-korridoren och att stimulera privata initiativ till innovativa och högkvalitativa transporttjänster på inre vattenvägar

Stödform

Direkt bidrag

Budget

Årlig budget 1 miljon EUR. Total budget 6 miljoner EUR

Stödnivå

Upp till 48 % av inbesparade externa kostnader

Varaktighet

6 år: 2008–2014

Ekonomisk sektor

Inlandssjöfart

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.7.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 38/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Asturias |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010 |
| Rättslig grund | Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 10 miljoner EUR |
| Stödnivå | 75 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias |
| Plaza de España, no 5 |
| E-33007 Oviedo |

Datum för antagande av beslutet

22.7.2008

Stöd nr

N 38/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Asturias

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010

Rättslig grund

Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 10 miljoner EUR

Stödnivå

75 %

Varaktighet

Till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias

Plaza de España, no 5

E-33007 Oviedo

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 10.6.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 47/08 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife) |
| Rättslig grund | Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Miljöskydd, förnybar energi |
| Stödform | Supplement till inmatningspriser |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 20 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 20 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2008-31.12.2008 |
| Ekonomisk sektor | Elektricitet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Datum för antagande av beslutet

10.6.2008

Stöd nr

N 47/08

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife)

Rättslig grund

Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd, förnybar energi

Stödform

Supplement till inmatningspriser

Budget

Beräknade utgifter per år: 20 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 20 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2008-31.12.2008

Ekonomisk sektor

Elektricitet

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1011 Wien

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 25.7.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 193/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Pais Vasco |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK) |
| Rättslig grund | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, regional utveckling, sysselsättning |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 40 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 200 miljoner EUR |
| Stödnivå | 45 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1, |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum för antagande av beslutet

25.7.2008

Stöd nr

N 193/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Pais Vasco

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK)

Rättslig grund

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, regional utveckling, sysselsättning

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 40 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 200 miljoner EUR

Stödnivå

45 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1,

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 25.7.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 194/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Pais Vasco |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs) |
| Rättslig grund | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, regional utveckling, sysselsättning |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 10 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 60 miljoner EUR |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum för antagande av beslutet

25.7.2008

Stöd nr

N 194/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Pais Vasco

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs)

Rättslig grund

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, regional utveckling, sysselsättning

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 10 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 60 miljoner EUR

Stödnivå

50 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/7

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 september 2008

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft

(2008/C 253/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 26 och 27,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som har överlämnats till rådet av medlemsstaternas regeringar, och

av följande skäl:

| (1) | I sina beslut av den 15 september 2006 (2), 18 december 2006 (3) och den 22 mars 2007 (4) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft för perioden 14 september 2006–13 september 2008. |
| --- | --- |

(1)

I sina beslut av den 15 september 2006 (2), 18 december 2006 (3) och den 22 mars 2007 (4) utnämnde rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft för perioden 14 september 2006–13 september 2008.

| (2) | Ledamöterna sitter kvar tills de ersätts eller får sina mandat förnyade. |
| --- | --- |

(2)

Ledamöterna sitter kvar tills de ersätts eller får sina mandat förnyade.

| (3) | Ordinarie ledamöter och suppleanter i ovannämnda kommitté bör utnämnas för en period av två år. |
| --- | --- |

(3)

Ordinarie ledamöter och suppleanter i ovannämnda kommitté bör utnämnas för en period av två år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Följande personer utnämns till ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft för perioden 25 september 2008–24 september 2010:

I   REGERINGSFÖRETRÄDARE

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Virginie LECLERCQ
  Anne ZIMMERMAN | Alix GEYSELS |
| Bulgarien | Liliana STANKOVA
  Nikolaj NIKOLOV | Rossitza STELIANOVA |
| Republiken Tjeckien | Martina MICHALCOVÁ
  Věra KOLMEROVÁ | Hana VACULÍKOVÁ |
| Danmark | Stig Hansen NØRGAARD
  Lisbet MØLLER NIELSEN | Simone HEINECKE |
| Tyskland | Gisbert BRINKMANN
  Ute PLÖTZ | Henning GRUB |
| Estland | Thor-Sten VERTMANN
  Maarja KULDJÄRV | Carita RAMMUS |
| Irland | Brendan SHANAHAN
  Larry O' GRADY | Deirdre NALLY |
| Grekland | Constantinos CHRYSSINIS
  Grigorios ALEXAKIS | Lydia KOTROF |
| Spanien | Carlos GUERVÓS MAÍLLO
  Carlos LOPÉZ-MÓNIS | Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA |
| Frankrike | Nadia MAROT
  Laurent FRIBOULET | Albert MARTINO |
| Italien | – | – |
| Cypern | Demetris MICHAELIDES
  Agni PAPAGEORGIOU | – |
| Lettland | Linda PAUGA
  Līga EMULE | Mārtiņš BRENCIS |
| Litauen | Rita KAZLAUSKIENE
  Monika VYŠNIAUSKIENE | Andrius TEKORIUS |
| Luxemburg | Mariette SCHOLTUS
  Tom GOEDERS | Paolo FINZI |
| Ungern | Vera ÁCS
  Éva Tímea KISS | Hajnalka ERDŐS |
| Malta | – | – |
| Nederländerna | C.W. Olde OLTHOF
  M.G. BLOMSMA | G. WIDERA-STEVENS |
| Österrike | Ingrid NOWOTNY
  Doris WITEK-WEINDORFER | Heinz KUTROWATZ |
| Polen | Janusz GRZYB
  Magdalena SWEKLEJ | Marcin PARNOWSKI |
| Portugal | Ana Paula FERNANDES
  Ana Cristina SANTOS PEDROSO | Mário PEDRO |
| Rumänien | Bogdan PAȘCA
  Marius RĂȘCANU | Auraș MARINESCU |
| Slovenien | Radivoj RADAK
  Damjana ŠARČEVIČ | Ana KLINAR |
| Slovakien | Jozef HUDEC
  Agnesa SKUPNÍKOVÁ | Jaroslav KOVÁČ |
| Finland | Mirkka MYKKÄNEN
  Olli SORAINEN | Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND |
| Sverige | Anna SANTESSON
  Åsa CARLANDER | Claes-Göran LOCK |
| Förenade kungariket | Peter BODE
  Seonaid WEBB | Ute CHATTERJEE |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Belgien

Virginie LECLERCQ

Anne ZIMMERMAN

Alix GEYSELS

Bulgarien

Liliana STANKOVA

Nikolaj NIKOLOV

Rossitza STELIANOVA

Republiken Tjeckien

Martina MICHALCOVÁ

Věra KOLMEROVÁ

Hana VACULÍKOVÁ

Danmark

Stig Hansen NØRGAARD

Lisbet MØLLER NIELSEN

Simone HEINECKE

Tyskland

Gisbert BRINKMANN

Ute PLÖTZ

Henning GRUB

Estland

Thor-Sten VERTMANN

Maarja KULDJÄRV

Carita RAMMUS

Irland

Brendan SHANAHAN

Larry O' GRADY

Deirdre NALLY

Grekland

Constantinos CHRYSSINIS

Grigorios ALEXAKIS

Lydia KOTROF

Spanien

Carlos GUERVÓS MAÍLLO

Carlos LOPÉZ-MÓNIS

Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA

Frankrike

Nadia MAROT

Laurent FRIBOULET

Albert MARTINO

Italien

–

–

Cypern

Demetris MICHAELIDES

Agni PAPAGEORGIOU

–

Lettland

Linda PAUGA

Līga EMULE

Mārtiņš BRENCIS

Litauen

Rita KAZLAUSKIENE

Monika VYŠNIAUSKIENE

Andrius TEKORIUS

Luxemburg

Mariette SCHOLTUS

Tom GOEDERS

Paolo FINZI

Ungern

Vera ÁCS

Éva Tímea KISS

Hajnalka ERDŐS

Malta

–

–

Nederländerna

C.W. Olde OLTHOF

M.G. BLOMSMA

G. WIDERA-STEVENS

Österrike

Ingrid NOWOTNY

Doris WITEK-WEINDORFER

Heinz KUTROWATZ

Polen

Janusz GRZYB

Magdalena SWEKLEJ

Marcin PARNOWSKI

Portugal

Ana Paula FERNANDES

Ana Cristina SANTOS PEDROSO

Mário PEDRO

Rumänien

Bogdan PAȘCA

Marius RĂȘCANU

Auraș MARINESCU

Slovenien

Radivoj RADAK

Damjana ŠARČEVIČ

Ana KLINAR

Slovakien

Jozef HUDEC

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

Jaroslav KOVÁČ

Finland

Mirkka MYKKÄNEN

Olli SORAINEN

Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND

Sverige

Anna SANTESSON

Åsa CARLANDER

Claes-Göran LOCK

Förenade kungariket

Peter BODE

Seonaid WEBB

Ute CHATTERJEE

II   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Jean-François MACOURS
  – | Yvienne VAN HOLSBEECK |
| Bulgarien | Iliyan TSENOV
  Diana ANGELOVA | Daniel YANEV |
| Republiken Tjeckien | Miroslav FEBER
  Zdena LA SALA | Pavel JANIČKO |
| Danmark | Michael JACOBSEN
  Jens WIENE | Käthe MUNK RYOM |
| Tyskland | Renate GABKE
  Klaus BECK | Frank STÖHR |
| Estland | Liina CARR
  Leif KALEV | Tiia TAMMELEHT |
| Irland | Esther LYNCH
  Brendan MACKIN | – |
| Grekland | Georgios PERENTIS
  Georgios SKOULATAKIS | Euthimios EUTHIMIOU |
| Spanien | Ana María CORRAL JUÁN
  Mohamed Anour HAIDOUR | Pilar ROC ALFARO |
| Frankrike | Corinne MARES
  An LENOUAIL | Ommar BENFAÏD |
| Italien | – | – |
| Cypern | Nicos GREGORIOU
  Nicos EPISTITHIOU | Diomedes DIOMEDOUS |
| Lettland | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irēna KALNIŅA |
| Litauen | Janina ŠVEDIENĖ
  Janina MATUIZIENĖ | Jovita MEŠKAUSKIENĖ |
| Luxemburg | – | – |
| Ungern | Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
  Károly GYÖRGY | Edit PINK |
| Malta | – | – |
| Nederländerna | Caroline RIETBERGEN
  Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM | Paul VAN KRUINING |
| Österrike | Johannes PEYRL
  Oliver RÖPKE | Ludwig ROITHINGER |
| Polen | Dorota GARDIAS
  Jakub KUS | Bogdan OLSZEWSKI |
| Portugal | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  José Manuel DA LUZ CORDEIRO | Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES |
| Rumänien | Valentin MOCANU
  Liviu APOSTOIU | Dragoș FRUMOSU |
| Slovenien | Metka ROKSANDIĆ
  Jaka POČIVAVŠEK | Gregor CERAR |
| Slovakien | Magdaléna MELLENOVÁ
  Milan BUŠO | Jana SLÁVIKOVÁ |
| Finland | Pia BJÖRKBACKA
  Liisa FOLKERSMA | Ralf SUND |
| Sverige | Monika ARVIDSSON
  Lena WIRKKALA | Ossian WENNSTRÖM |
| Förenade kungariket | Sean BAMFORD
  Mohammed TAJ | Wilf SULLIVAN |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Belgien

Jean-François MACOURS

–

Yvienne VAN HOLSBEECK

Bulgarien

Iliyan TSENOV

Diana ANGELOVA

Daniel YANEV

Republiken Tjeckien

Miroslav FEBER

Zdena LA SALA

Pavel JANIČKO

Danmark

Michael JACOBSEN

Jens WIENE

Käthe MUNK RYOM

Tyskland

Renate GABKE

Klaus BECK

Frank STÖHR

Estland

Liina CARR

Leif KALEV

Tiia TAMMELEHT

Irland

Esther LYNCH

Brendan MACKIN

–

Grekland

Georgios PERENTIS

Georgios SKOULATAKIS

Euthimios EUTHIMIOU

Spanien

Ana María CORRAL JUÁN

Mohamed Anour HAIDOUR

Pilar ROC ALFARO

Frankrike

Corinne MARES

An LENOUAIL

Ommar BENFAÏD

Italien

–

–

Cypern

Nicos GREGORIOU

Nicos EPISTITHIOU

Diomedes DIOMEDOUS

Lettland

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irēna KALNIŅA

Litauen

Janina ŠVEDIENĖ

Janina MATUIZIENĖ

Jovita MEŠKAUSKIENĖ

Luxemburg

–

–

Ungern

Judit CZUGLERNÉ IVÁNY

Károly GYÖRGY

Edit PINK

Malta

–

–

Nederländerna

Caroline RIETBERGEN

Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM

Paul VAN KRUINING

Österrike

Johannes PEYRL

Oliver RÖPKE

Ludwig ROITHINGER

Polen

Dorota GARDIAS

Jakub KUS

Bogdan OLSZEWSKI

Portugal

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES

Rumänien

Valentin MOCANU

Liviu APOSTOIU

Dragoș FRUMOSU

Slovenien

Metka ROKSANDIĆ

Jaka POČIVAVŠEK

Gregor CERAR

Slovakien

Magdaléna MELLENOVÁ

Milan BUŠO

Jana SLÁVIKOVÁ

Finland

Pia BJÖRKBACKA

Liisa FOLKERSMA

Ralf SUND

Sverige

Monika ARVIDSSON

Lena WIRKKALA

Ossian WENNSTRÖM

Förenade kungariket

Sean BAMFORD

Mohammed TAJ

Wilf SULLIVAN

III   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONERNA

| Land | Ordinarie ledamöter | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Sonja KOHNENMERGEN
  Philippe STIENON | Monica DE JONGHE |
| Bulgarien | Evgeniy IVANOV
  Branimir HANDJIEV | Galia BOZHANOVA |
| Republiken Tjeckien | Marie ZVOLSKÁ
  Miroslav FIŘT | Vladimíra DRBALOVÁ |
| Danmark | Henning GADE
  Flemming DREESEN | Benjamin HOLST |
| Tyskland | Jürgen WUTTKE
  Angela SCHNEIDER-BODIEN | Stefan HOEHL |
| Estland | Lilian SALLASTE
  Heinart PUHKIM | Tarmo KRIIS |
| Irland | Finola MCDONNELL
  Tony DONOHOE | Heidi LOUGHEED |
| Grekland | Eirini BARDANI
  Nikos DIMAS | Antonios MEGGOULIS |
| Spanien | Pablo GÓMEZ ALBO
  Celia FERRERO ROMERO | Javier IBARS ÁLVARO |
| Frankrike | Gaëtan BEZIER
  Odile MENNETEAU | Pascale DESSEN |
| Italien | – | – |
| Cypern | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Lena PANAYIOTOU |
| Lettland | Ilona KIUKUCĀNE
  Inese STEPIŅA | – |
| Litauen | Justinas USONIS
  Aidas VAIČIULIS | Iginijus ŠAKŪNAS |
| Luxemburg | – | – |
| Ungern | Zsuzsanna JUNG
  István KOMORÓCZKI | Adrienn BÁLINT |
| Malta | – | – |
| Nederländerna | S.J.L. NIEUWSMA
  W.M.J.M. Mario VAN MIERLO | G.A.M. Gerard VAN DER GRIND |
| Österrike | Margit KREUZHUBER
  Andreas GRUBER | Christa SCHWENG |
| Polen | Michal GAWRYSZCAK
  Jacek MĘCINA | Jolanta KOSAKOWSKA |
| Portugal | Cristina NAGY MORAIS
  Adília LISBOA | Marcelino PENA COSTA |
| Rumänien | Roxana PRODAN
  Doru Claudian FRUNZULICĂ | Dan ANGHELESCU |
| Slovenien | Metka PENKO NATLAČEN
  Igor ANTAUER | – |
| Slovakien | Vladimír KALINA
  Jozef ORGONÁŠ | Jana CHRKAVÁ |
| Finland | Katja LEPPÄNEN
  Mikko RÄSÄNEN | Mikko NYYSSÖLÄ |
| Sverige | Karin EKENGER
  Leif LINDBERG | Fabian WALLÉN |
| Förenade kungariket | Jim BLIGH
  Neil CARBERRY | Guy BAILEY |

Land

Ordinarie ledamöter

Suppleanter

Belgien

Sonja KOHNENMERGEN

Philippe STIENON

Monica DE JONGHE

Bulgarien

Evgeniy IVANOV

Branimir HANDJIEV

Galia BOZHANOVA

Republiken Tjeckien

Marie ZVOLSKÁ

Miroslav FIŘT

Vladimíra DRBALOVÁ

Danmark

Henning GADE

Flemming DREESEN

Benjamin HOLST

Tyskland

Jürgen WUTTKE

Angela SCHNEIDER-BODIEN

Stefan HOEHL

Estland

Lilian SALLASTE

Heinart PUHKIM

Tarmo KRIIS

Irland

Finola MCDONNELL

Tony DONOHOE

Heidi LOUGHEED

Grekland

Eirini BARDANI

Nikos DIMAS

Antonios MEGGOULIS

Spanien

Pablo GÓMEZ ALBO

Celia FERRERO ROMERO

Javier IBARS ÁLVARO

Frankrike

Gaëtan BEZIER

Odile MENNETEAU

Pascale DESSEN

Italien

–

–

Cypern

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Lena PANAYIOTOU

Lettland

Ilona KIUKUCĀNE

Inese STEPIŅA

–

Litauen

Justinas USONIS

Aidas VAIČIULIS

Iginijus ŠAKŪNAS

Luxemburg

–

–

Ungern

Zsuzsanna JUNG

István KOMORÓCZKI

Adrienn BÁLINT

Malta

–

–

Nederländerna

S.J.L. NIEUWSMA

W.M.J.M. Mario VAN MIERLO

G.A.M. Gerard VAN DER GRIND

Österrike

Margit KREUZHUBER

Andreas GRUBER

Christa SCHWENG

Polen

Michal GAWRYSZCAK

Jacek MĘCINA

Jolanta KOSAKOWSKA

Portugal

Cristina NAGY MORAIS

Adília LISBOA

Marcelino PENA COSTA

Rumänien

Roxana PRODAN

Doru Claudian FRUNZULICĂ

Dan ANGHELESCU

Slovenien

Metka PENKO NATLAČEN

Igor ANTAUER

–

Slovakien

Vladimír KALINA

Jozef ORGONÁŠ

Jana CHRKAVÁ

Finland

Katja LEPPÄNEN

Mikko RÄSÄNEN

Mikko NYYSSÖLÄ

Sverige

Karin EKENGER

Leif LINDBERG

Fabian WALLÉN

Förenade kungariket

Jim BLIGH

Neil CARBERRY

Guy BAILEY

Artikel 2

Rådet ska senare utnämna de ledamöter som ännu inte utsetts.

Utfärdad i Bryssel den 25 september 2008.

På rådets vägnar

B. HORTEFEUX

Ordförande

---

(1)  EGT L 257, 18.10.1968, s. 2.

1

(2)  EGT C 242, 7.10.2006, s. 1.

2

(3)  EGT C 320, 28.12.2006, s. 4.

3

(4)  EGT C 78, 11.4.2007, s. 4.

4

---

Kommissionen

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/12

---

Eurons växelkurs (1)

3 oktober 2008

(2008/C 253/04)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3834 |
| JPY | japansk yen | 145,09 |
| DKK | dansk krona | 7,4612 |
| GBP | pund sterling | 0,78355 |
| SEK | svensk krona | 9,7017 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5654 |
| ISK | isländsk krona | 156,13 |
| NOK | norsk krona | 8,292 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,795 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,1 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7096 |
| PLN | polsk zloty | 3,4277 |
| RON | rumänsk leu | 3,8765 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,329 |
| TRY | turkisk lira | 1,8092 |
| AUD | australisk dollar | 1,78 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4899 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,7503 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0878 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0063 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 697,85 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,8073 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,4742 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1208 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 045,46 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7969 |
| PHP | filippinsk peso | 65,05 |
| RUB | rysk rubel | 35,8525 |
| THB | thailändsk baht | 47,298 |
| BRL | brasiliansk real | 2,8411 |
| MXN | mexikansk peso | 15,5978 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3834

JPY

japansk yen

145,09

DKK

dansk krona

7,4612

GBP

pund sterling

0,78355

SEK

svensk krona

9,7017

CHF

schweizisk franc

1,5654

ISK

isländsk krona

156,13

NOK

norsk krona

8,292

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,795

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,1

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7096

PLN

polsk zloty

3,4277

RON

rumänsk leu

3,8765

SKK

slovakisk koruna

30,329

TRY

turkisk lira

1,8092

AUD

australisk dollar

1,78

CAD

kanadensisk dollar

1,4899

HKD

Hongkongdollar

10,7503

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0878

SGD

singaporiansk dollar

2,0063

KRW

sydkoreansk won

1 697,85

ZAR

sydafrikansk rand

11,8073

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,4742

HRK

kroatisk kuna

7,1208

IDR

indonesisk rupiah

13 045,46

MYR

malaysisk ringgit

4,7969

PHP

filippinsk peso

65,05

RUB

rysk rubel

35,8525

THB

thailändsk baht

47,298

BRL

brasiliansk real

2,8411

MXN

mexikansk peso

15,5978

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/13

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 253/05)

| Stöd nr | XS 186/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Baden-Württemberg |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt |
| Rättslig grund | Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 150 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.7.2008 |
| Varaktighet | 30.9.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Landeskreditbank Baden-Württemberg |
| Förderbank |
| Postfach 10 29 43 |
| D-70025 Stuttgart |

Stöd nr

XS 186/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Baden-Württemberg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt

Rättslig grund

Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 150 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.7.2008

Varaktighet

30.9.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Förderbank

Postfach 10 29 43

D-70025 Stuttgart

| Stöd nr | XS 196/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“ |
| Rättslig grund | VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 13,7 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2015 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Stöd nr

XS 196/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freistaat Sachsen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Rättslig grund

VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 13,7 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

31.12.2015

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Stöd nr | XS 197/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | Region Hovedstaden |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev |
| Rättslig grund | Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten |
| Typ av stödåtgärd | Ad hoc |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 0,01 miljoner DKK |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 8.7.2008 |
| Varaktighet | 9.9.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering och sanering; verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Danmarks Eksportråd |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |

Stöd nr

XS 197/08

Medlemsstat

Danmark

Region

Region Hovedstaden

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev

Rättslig grund

Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten

Typ av stödåtgärd

Ad hoc

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 0,01 miljoner DKK

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

8.7.2008

Varaktighet

9.9.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering och sanering; verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

Den beviljande myndighetens namn och adress

Danmarks Eksportråd

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

| Stöd nr | XS 199/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | North East England |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Sterling Investment Properties LLP |
| Rättslig grund | Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1,2 miljoner GBP |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 9.6.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | All tillverkning, andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | GONE Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle on Tyne NE1 4 WH |
| United Kingdom |

Stöd nr

XS 199/08

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

North East England

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Sterling Investment Properties LLP

Rättslig grund

Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 1,2 miljoner GBP

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

9.6.2008

Varaktighet

31.12.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

All tillverkning, andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

GONE Citygate

Gallowgate

Newcastle on Tyne NE1 4 WH

United Kingdom

| Stöd nr | XS 204/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Puglia |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro |
| Rättslig grund | Legge regionale n. 10/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 6 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Puglia |
| Assessorato al lavoro e cooperazione |
| Settore lavoro e cooperazione |
| Responsabile di misura 3.11 |
| Viale Corigliano 1 — Zona industriale |
| I-70123 Bari |

Stöd nr

XS 204/08

Medlemsstat

Italien

Region

Puglia

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro

Rättslig grund

Legge regionale n. 10/2004

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 6 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2008

Varaktighet

31.12.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Puglia

Assessorato al lavoro e cooperazione

Settore lavoro e cooperazione

Responsabile di misura 3.11

Viale Corigliano 1 — Zona industriale

I-70123 Bari

| Stöd nr | XS 206/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Forskningskupon |
| Rättslig grund | Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 15 miljoner DKK |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 10.6.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2009 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling |
| Bredgade 40 |
| DK-1260 København K |

Stöd nr

XS 206/08

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Forskningskupon

Rättslig grund

Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 15 miljoner DKK

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

10.6.2008

Varaktighet

31.12.2009

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Bredgade 40

DK-1260 København K

---

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/17

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 253/06)

| Stöd nr | XT 85/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Vlaams Gewest |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | NV Bekaert |
| Rättslig grund | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Typ av stödåtgärd | Ad hoc |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 0,81 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.12.2007 |
| Varaktighet | 30.11.2009 |
| Syfte | Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Tillverkning av kalldragen ståltråd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Stöd nr

XT 85/08

Medlemsstat

Belgien

Region

Vlaams Gewest

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

NV Bekaert

Rättslig grund

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Typ av stödåtgärd

Ad hoc

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 0,81 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen

Datum för genomförande

1.12.2007

Varaktighet

30.11.2009

Syfte

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Tillverkning av kalldragen ståltråd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Stöd nr | XT 86/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Vlaams Gewest |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | NV Ford-Werke GMBH |
| Rättslig grund | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Typ av stödåtgärd | Ad hoc |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 0,78 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 12.3.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2007 |
| Syfte | Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Motorfordon |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Stöd nr

XT 86/08

Medlemsstat

Belgien

Region

Vlaams Gewest

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

NV Ford-Werke GMBH

Rättslig grund

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Typ av stödåtgärd

Ad hoc

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 0,78 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen

Datum för genomförande

12.3.2007

Varaktighet

31.12.2007

Syfte

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Motorfordon

Den beviljande myndighetens namn och adress

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Stöd nr | XT 94/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Navarra |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011 |
| Rättslig grund | Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)
  http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,09 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 3.7.2008 |
| Varaktighet | 31.10.2011 |
| Syfte | Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra |
| Parque Tomás Caballero, no 1 |
| Edificio «Fuerte del Príncipe II» |
| E-31005 Pamplona |

Stöd nr

XT 94/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Navarra

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011

Rättslig grund

Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)

http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,09 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen

Datum för genomförande

3.7.2008

Varaktighet

31.10.2011

Syfte

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra

Parque Tomás Caballero, no 1

Edificio «Fuerte del Príncipe II»

E-31005 Pamplona

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/19

---

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/30/08

Programområde 4.6 – Partnerskap – Programmet ”Aktiv ungdom”

(2008/C 253/07)

1.   MÅL OCH PRIORITERINGAR

Genom programområde 4.6 i programmet ”Aktiv ungdom” ska Europeiska kommissionen, via Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, stödja partnerskapsprojekt med regionala eller lokala offentliga enheter eller med organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet.

Medan andra delar av programmet syftar till att bevilja ett stort antal bidrag till små utbytesprojekt mellan ungdomar, ungdomsinitiativ eller utbildning och nätverksbyggande för personer som är aktiva inom ungdomsverksamhet, syftar denna inbjudan till att göra det möjligt att kombinera sådana små projekt i en strukturerad åtgärd, som föreslagits av en offentlig enhet eller ett organ på europeisk nivå. Därigenom blir det möjligt för en sådan stödmottagare att ge sin ungdomsverksamhet en europeisk dimension och synlighet och/eller tillsammans med Europeiska unionen stödja ungdomsprojekt som drivs av tredje part (till exempel ungdomsföreningar som är etablerade i stödmottagarens region). Kombinerade projekt kan alltså antingen genomföras av stödmottagaren själv eller av andra enheter som stöds av stödmottagaren och EU gemensamt. Därigenom är detta förfarande en del av en partnerskapsåtgärd som syftar till att säkerställa största möjliga spridningseffekt för ungdomsverksamheten.

Denna inbjudan har som mål att stödja partnerskap som bidrar till att strategier utvecklas och att aktivitetsprogram anordnas för ungdomar på ett europeiskt plan.

Rent konkret ska ett projekt som stöds enligt denna inbjudan bestå av ett aktivitetsprogram som

| — | kombinerar en eller flera aktiviteter med anknytning till delprogram 1.1, 1.2 och/eller 4.3 (utom nätverksbyggande) i programmet ”Aktiv ungdom”, |
| --- | --- |

—

kombinerar en eller flera aktiviteter med anknytning till delprogram 1.1, 1.2 och/eller 4.3 (utom nätverksbyggande) i programmet ”Aktiv ungdom”,

| — | har föreslagits av en organisation som är behörig att söka och medverkar i projektet på ett av följande två sätt (det ena utesluter det andra):







  a) | Aktivitetsprogrammet genomförs av den ansökande organisationen själv (sätt A). |
| --- | --- | --- |

—

har föreslagits av en organisation som är behörig att söka och medverkar i projektet på ett av följande två sätt (det ena utesluter det andra):

a)

Aktivitetsprogrammet genomförs av den ansökande organisationen själv (sätt A).

| b) | Den ansökande organisationen (samordnaren) kan också ha hand om samordningen av genomförandet av aktivitetsprogrammet, som kommer att bedrivas av andra organisationer (partner) i enlighet med bidragskriterierna för delprogrammen i programmet ”Aktiv ungdom” (sätt B). I detta fall ska partnerorganisationerna anges av den ansökande organisationen när ansökan inlämnas. |
| --- | --- |

b)

Den ansökande organisationen (samordnaren) kan också ha hand om samordningen av genomförandet av aktivitetsprogrammet, som kommer att bedrivas av andra organisationer (partner) i enlighet med bidragskriterierna för delprogrammen i programmet ”Aktiv ungdom” (sätt B). I detta fall ska partnerorganisationerna anges av den ansökande organisationen när ansökan inlämnas.

2.   BEHÖRIGA ATT SÖKA

Förslag kan lämnas in av regionala eller lokala offentliga enheter eller av organ som bedriver ungdomsverksamhet på europeisk nivå och har medlemsorganisationer i minst åtta av de länder som omfattas av programmet ”Aktiv ungdom”.

Endast juridiska personer som är etablerade i ett av de länder som omfattas av programmet och som varit etablerade i minst ett år den dag då ansökan lämnas in är behöriga att söka. Följande länder omfattas av programmet:

| — | EU:s medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Förenade kungariket, Sverige, Tyskland, Republiken Tjeckien, Ungern och Österrike, |
| --- | --- |

—

EU:s medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Förenade kungariket, Sverige, Tyskland, Republiken Tjeckien, Ungern och Österrike,

| — | Eftaländer som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge, |
| --- | --- |

—

Eftaländer som tillhör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge,

| — | de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principerna och villkoren i de ramavtal som har ingåtts med dessa länder för deras deltagande i gemenskapens program: Turkiet. |
| --- | --- |

—

de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, i enlighet med de allmänna principerna och villkoren i de ramavtal som har ingåtts med dessa länder för deras deltagande i gemenskapens program: Turkiet.

3.   AKTIVITETER SOM KAN FÅ BIDRAG

Följande aktiviteter kan få bidrag och ingå i ett aktivitetsprogram:

| 1. | Ungdomsutbyten med anknytning till delprogram 1.1 i programmet ”Aktiv ungdom” (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I). |
| --- | --- |

1.

Ungdomsutbyten med anknytning till delprogram 1.1 i programmet ”Aktiv ungdom” (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I).

| 2. | Ungdomsinitiativ med anknytning till delprogram 1.2 i programmet ”Aktiv ungdom” (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I). |
| --- | --- |

2.

Ungdomsinitiativ med anknytning till delprogram 1.2 i programmet ”Aktiv ungdom” (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I).

| 3. | Aktiviteter med anknytning till delprogram 4.3 i programmet ”Aktiv ungdom”, utom nätverksbyggande aktiviteter (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I). |
| --- | --- |

3.

Aktiviteter med anknytning till delprogram 4.3 i programmet ”Aktiv ungdom”, utom nätverksbyggande aktiviteter (mer information om bidragskriterierna och bidragsreglerna finns i bilaga I).

Inga andra aktiviteter kan få bidrag.

Programmen måste inledas mellan den 1 april 2009 och den 1 september 2009.

Aktivitetsprogrammen kan sträcka sig över en tvåårsperiod (24 månader).

4.   TILLDELNINGSKRITERIER

Kvaliteten på projektet kommer att bedömas utifrån följande kriterier:

| A. | Allmän kvalitet på aktivitetsprogrammet och dess samordning, som utvärderas efter






  a) | överensstämmelsen med målen i programmet ”Aktiv ungdom” och denna inbjudan, |
| --- | --- | --- |

A.

Allmän kvalitet på aktivitetsprogrammet och dess samordning, som utvärderas efter

a)

överensstämmelsen med målen i programmet ”Aktiv ungdom” och denna inbjudan,

| b) | kvaliteten på aktivitetsprogrammets utformning, särskilt vad gäller planeringen, |
| --- | --- |

b)

kvaliteten på aktivitetsprogrammets utformning, särskilt vad gäller planeringen,

| c) | aktivitetsprogrammets räckvidd (det vill säga spridningseffekt, varaktig inverkan på ett stort antal ungdomar, synlighet samt värde och tillvaratagande av resultaten), |
| --- | --- |

c)

aktivitetsprogrammets räckvidd (det vill säga spridningseffekt, varaktig inverkan på ett stort antal ungdomar, synlighet samt värde och tillvaratagande av resultaten),

| d) | antalet ungdomar och gruppledare som direkt påverkas av aktivitetsprogrammets genomförande. |
| --- | --- |

d)

antalet ungdomar och gruppledare som direkt påverkas av aktivitetsprogrammets genomförande.

Vart och ett av de kriterier som beskrivs ovan (punkt A) kommer att ges samma vikt vid utvärderingen.

| B. | Kvalitet på varje enskild aktivitet i aktivitetsprogrammet, som utvärderas efter






  a) | tilldelningskriterierna för denna aktivitet (Kvaliteten på det projekt och de arbetsmetoder som föreslås, Deltagarnas och de projektansvarigas profiler) och deras relativa vikt i utvärderingen, som specificeras i bilaga I. |
| --- | --- | --- |

B.

Kvalitet på varje enskild aktivitet i aktivitetsprogrammet, som utvärderas efter

a)

tilldelningskriterierna för denna aktivitet (Kvaliteten på det projekt och de arbetsmetoder som föreslås, Deltagarnas och de projektansvarigas profiler) och deras relativa vikt i utvärderingen, som specificeras i bilaga I.

Vid utvärderingen väger dessa två kriteriekategorier lika tungt.

5.   TILLGÄNGLIG BUDGET

Den sammanlagda budget som har anslagits för medfinansiering av programmen i denna inbjudan beräknas uppgå till omkring 750 000 EUR.

Inget projekt beviljas bidrag som överstiger 100 000 EUR.

Inom ramen för partnerskapet delar stödmottagaren medfinansieringen av projektet med Europeiska kommissionen.

Genomförandeorganet förbehåller sig rätten att inte tilldela alla tillgängliga medel.

6.   SISTA DAG FÖR INLÄMNANDE

Ansökan ska senast den 1 december 2008 skickas till Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) på följande adress:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme «Jeunesse en action» |
| Appel à propositions EACEA/30/08 |
| BOUR 01/001 |
| Avenue du Bourget, 1 |
| B-1140 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme «Jeunesse en action»

Appel à propositions EACEA/30/08

BOUR 01/001

Avenue du Bourget, 1

B-1140 Bruxelles

Ansökan kan endast godtas om den inkommer på rätt formulär, är fullständigt ifylld, är daterad och har undertecknats av den ansökande organisationens firmatecknare.

Ansökan som inkommer per fax eller e-post beaktas inte.

7.   FULLSTÄNDIG INFORMATION

På följande adress hittar du ansökningsformulär och detaljerade riktlinjer för de sökande:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/action46/index_en.htm

Ansökan måste skrivas i angivet formulär och innehålla samtliga begärda bilagor och uppgifter.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/22

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

(2008/C 253/08)

| 1. | Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1).

2.   Förfarande

Gemenskapstillverkarna kan inge en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga bevis för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att se över åtgärderna i fråga kommer importörer, exportörer, företrädare för exportlandet och gemenskapstillverkare att ges tillfälle att utveckla, motbevisa eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan kan gemenskapsproducenterna lämna in en skriftlig begäran om översyn till European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2). Begäran får lämnas in från och med den dag detta tillkännagivande offentliggörs, men dock senast tre månader före den dag som anges i tabellen nedan.

| 4. | Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96.









  Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärd | Referens | Datum då giltighetstiden löper ut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Natriumcyklamat | Folkrepubliken Kina
  Republiken Indonesien | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 435/2004 (EUT L 72, 11.3.2004, s. 1) | 12.3.2009 |

4.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96.

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärd

Referens

Datum då giltighetstiden löper ut

Natriumcyklamat

Folkrepubliken Kina

Republiken Indonesien

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 435/2004 (EUT L 72, 11.3.2004, s. 1)

12.3.2009

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/23

---

STATLIGT STÖD – TYSKLAND

Statligt stöd C 27/08 (f.d. N 426/05) – Tyskland – EverQ (tillägg för små och medelstora företag)

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 253/09)

Genom den skrivelse, daterad den 17 juni 2008, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stödåtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Tyskland. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH INVESTERINGSPROJEKTET

Mottagare av det anmälda stödet är EverQ GmbH (nedan kallat EverQ). EverQ är ett gemensamt företag som bildades i december 2004 av Evergreen Solar Inc. och Q-Cells AG (som äger 75,1 % respektive 24,9 % i EverQ). Evergreen är producent av solcellsmoduler och har patent på String-Ribbon-tekniken. Q-Cells är världens näst största producent av solceller. I november 2005 anslöt sig Renewable Energy Corporation, som är världens största producent av silikonmaterial för solcellsindustrin och producent av wafers (rent kisel som smälts ned i block), solceller och solmoduler genom sina dotterbolag, till det gemensamma företaget och sedan december 2006 innehar de tre parterna 33,3 % var i EverQ.

I ärende N 426/05 (1) godkände kommissionen den 7 juni 2006 (med hänvisning till K(2006) 2092 slutlig) ett stöd till EverQ GmbH i form av ett tillägg för små och medelstora företag. Målsättningen med stödprojektet är att främja regional utveckling. Projektets syfte var att bygga en ny anläggning (EverQ1) för att tillverka solcellsmoduler baserade på String-Ribbon-tekniken. Den nya anläggningen var EverQ:s första produktionsanläggning. Byggarbetet inleddes i december 2004. Avsikten var att fabriken skulle ha en nominell högsta produktionskapacitet på 30 megawatt och vara fullt funktionsduglig senast den 31 december 2007.

Under dess utredning i samband med en annan anmäld stödåtgärd för EverQ (N 864/06), upptäckte kommissionen bevis för att EverQ:s ägarskap och ekonomiska struktur kan ha manipulerats för att se till att företaget var berättigat till ett tillägg för små och medelstora företag. Kommissionen kände inte till denna information när den tog sitt beslut om tillägget för små och medelstora företag till EverQ.

De nya upplysningarna rör det ursprungliga huvudavtalet om det gemensamma företaget mellan Evergreen and Q-Cells avseende EverQ1-projektet. Av avtalet framgår att partnerna [...] (2) i det gemensamma företaget höll Q-Cells andel under 25 % (24,9 %) i syfte att maximera det tillåtna stödbeloppet (inklusive ett tillägg för små och medelstora företag).

BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

EverQ har beviljats regionalt investeringsstöd på 28 471 100 EUR för sitt EverQ1-projekt, inklusive ett tillägg för små och medelstora företag på 15 %. Tillägget för små och medelstora företag var en stödjustering ovanför den normala högsta stödnivå som tillåts enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål. Tanken är att små och medelstora företag förtjänar högre stödbelopp för att kompensera de svårigheter de brottas med på grund av sin storlek.

Enligt artikel 4 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (nedan kallad SMF-rekommendationen) (3), ska de uppgifter för beräkning av personalstyrkan och de finansiella beloppen som används för att avgöra huruvida en stödmottagare är ett litet eller medelstort företag hämtas från det senast godkända räkenskapsåret och beräknas på årsbasis.

På grund av att Q-Cells andel hölls vid 24,9 %, och alltså under 25 %, inbegreps dess personalstyrka och finansiella tak inte i beräkningen av EverQ:s personalstyrka och finansiella tak (4). Utifrån detta fattade kommissionen den 7 juni 2006 ett positivt beslut om det tillägg för små och medelstora företag som beviljades EverQ1 och konstaterade att de bevis som de tyska myndigheterna hade tillhandahållit visade att stödmottagaren uppfyllde kriterierna för små och medelstora företag vid tidpunkten för anmälan och att stödet inklusive tillägget för små och medelstora företag var nödvändigt för att garantera finansieringen av den totala investeringen.

I detta ärende misstänker kommissionen att EverQ:s aktieägare [...] försökt undvika de fastställda trösklarna i syfte att kringgå definitionen av små och medelstora företag och på så sätt motta högre stödbelopp fastän de inte brottas med de svårigheter som är typiska för små och medelstora företag.

I enlighet med artikel 9 i procedurförordningen har kommissionen beslutat att inleda förfarandet för att få in synpunkter från berörda parter innan man beslutar huruvida det ursprungliga beslutet att godkänna tillägget för små och medelstora företag ska upphävas.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der genannten Beihilfemaßnahme gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (5) entschieden hat, wegen der genannten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt). |
| --- | --- |

(1)

In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt).

| (2) | Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(2)

Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (3) | Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

2.1.   Das Vorhaben

| (4) | Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte.

| (5) | Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand. |
| --- | --- |

(5)

Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand.

| (6) | Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf. |
| --- | --- |

(6)

Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf.

2.2.   Der Beihilfeempfänger

| (7) | Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen. |
| --- | --- |

(7)

Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen.

| (8) | Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her. |
| --- | --- |

(8)

Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her.

| (9) | Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ. |
| --- | --- |

(9)

Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ.

| (10) | Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ: |
| --- | --- |

(10)

Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ:

Image

2.3.   Die Investitionskosten und die Finanzierung des Vorhabens

| (11) | Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.
  Tabelle I
  Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)






  Investitionskategorie | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] (13) |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Werkzeuge | [...] |
| Investitionskosten insgesamt | 65 699 302 |
| Beihilfefähige Kosten insgesamt | 60 873 300 |

(11)

Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.

Tabelle I

Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)

Investitionskategorie

Betrag (in EUR)

Grundstück

[...] (13)

Gebäude

[...]

Maschinen/Werkzeuge

[...]

Investitionskosten insgesamt

65 699 302

Beihilfefähige Kosten insgesamt

60 873 300

| (12) | Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.
  Tabelle II
  Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)






  Finanzierungsmittel | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss | 14 142 000 |
| Zulage gemäß InvZulG | 14 329 100 |
| Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert) | 8 000 000 |
| Darlehen der Muttergesellschaften | [...] |
| Insgesamt | 65 699 302 |

(12)

Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.

Tabelle II

Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)

Finanzierungsmittel

Betrag (in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss

14 142 000

Zulage gemäß InvZulG

14 329 100

Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert)

8 000 000

Darlehen der Muttergesellschaften

[...]

Insgesamt

65 699 302

2.4.   Die neuen Informationen

| (13) | Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen. |
| --- | --- |

(13)

Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen.

2.5.   Anwendbare Verfahrensvorschriften

| (14) | In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘. |
| --- | --- |

(14)

In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘.

2.6.   Stellungnahme Deutschlands

| (15) | Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken. |
| --- | --- |

(15)

Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken.

| (16) | Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten. |
| --- | --- |

(16)

Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten.

| (17) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln. |
| --- | --- |

(17)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln.

| (18) | Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde. |
| --- | --- |

(18)

Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde.

| (19) | Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1. |
| --- | --- |

(19)

Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1.

| (20) | Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht. |
| --- | --- |

(20)

Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht.

| (21) | Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen. |
| --- | --- |

(21)

Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen.

| (22) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:






  — | der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden, |
| --- | --- | --- |

(22)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:

—

der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden,

| — | der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können, |
| --- | --- |

—

der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können,

| — | die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können. |
| --- | --- |

—

die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können.

| (23) | Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt. |
| --- | --- |

(23)

Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt.

3.   WÜRDIGUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

| (24) | Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren. |
| --- | --- |

(24)

Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren.

3.1.   Allgemeine Erwägungen

| (25) | Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe. |
| --- | --- |

(25)

Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe.

| (26) | Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18). |
| --- | --- |

(26)

Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18).

| (27) | Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten. |
| --- | --- |

(27)

Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten.

| (28) | Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen. |
| --- | --- |

(28)

Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen.

| (29) | Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war. |
| --- | --- |

(29)

Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war.

| (30) | Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist. |
| --- | --- |

(30)

Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist.

3.2.   Anwendung der KMU-Definition auf EverQ unter Berücksichtigung der neuen Informationen über den Beihilfeempfänger

| (31) | EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können. |
| --- | --- |

(31)

EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können.

| (32) | In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(32)

In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung.

| (33) | Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen und |
| --- | --- | --- |

(33)

Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen und

| — | die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder |
| --- | --- |

—

die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder

| — | deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (34) | Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet. |
| --- | --- |

(34)

Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet.

| (35) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein.

| (36) | Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind. |
| --- | --- |

(36)

Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind.

| (37) | Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen. |
| --- | --- |

(37)

Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen.

| (38) | Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte. |
| --- | --- |

(38)

Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte.

| (39) | Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...]. |
| --- | --- |

(39)

Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...].

| (40) | Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(40)

Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (41) | In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist. |
| --- | --- |

(41)

In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist.

| (42) | Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24). |
| --- | --- |

(42)

Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24).

| (43) | Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. |
| --- | --- |

(43)

Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam.

| (44) | Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(44)

Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

3.3.   Schlussfolgerung

| (45) | Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen. |
| --- | --- |

(45)

Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen.

| (46) | Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird. |
| --- | --- |

(46)

Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird.

| (47) | Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss. |
| --- | --- |

(47)

Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss.

| (48) | Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(48)

Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (49) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(49)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (50) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(50)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  EUT C 270, 7.11.2006, s. 2.

1

(2)  Omfattas av tystnadsplikt.

2

(3)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Om de skulle inbegripas förefaller det som om EverQ inte skulle uppfylla kriterierna för små och medelstora företag.

4

(5)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend ‚Verfahrensverordnung‘ genannt.

5

(6)  ABl. C 270 vom 7.11.2006, S. 2.

6

(7)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2).

8

(9)  Entscheidung der Kommission vom 19. Januar 2005 (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 3).

9

(10)  Staatliche Beihilfe N 641/02 — Deutschland — Fördergebietskarte für Deutschland (2004-2006).

10

(11)  Bei der String-Ribbon-Technologie handelt es sich um ein kontinuierliches Verfahren, bei dem lange Drähte von Spulen abgewickelt und durch flüssiges Silizium geführt werden, wobei sie ein langes Siliziumband (‚Ribbon‘) aus dem Schmelzbad ziehen. Das Band wird in regelmäßigen Abschnitten entnommen und in kleinere Einheiten (Solarwafer) zerschnitten. Die Wafer werden dann gereinigt und durch weitere Fertigungsschritte (POCl3-Diffusion, Nassätzung, SiN-Antireflexbeschichtung, Metallisierung und Konditionierung) zu Solarzellen verarbeitet. Beim letzten Fertigungsschritt werden die Zellen zu Solarmodulen (Panelen) zusammengesetzt.

11

3

(12)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Diese Einheit ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

12

(13)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

13

(14)  Quelle: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

14

(15)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

15

(16)  Die Kommission bestätigte in ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 457/04 vom 2. März 2005 (ABl. C 131 vom 28.5.2005, S. 10) den KMU-Status von Q-Cells.

16

(17)  Vor der Gründung des Joint Venture hatte sich Evergreen 10 Jahre lang mit der Entwicklung der String-Ribbon-Technologie befasst, dafür rund [...] USD investiert und [...]. Damals verfügte das Unternehmen weder über die erforderlichen Finanzmitteln, um seine Produkte in großem Umfang kommerzialisieren zu können, noch über die erforderliche Erfahrung für den Bau der benötigten Fabrik.

17

(18)  Rechtssache C-91/01, Urteil vom 29. April 2002, Italien/Kommission.

18

(19)  ABl. L 107 vom 30.4.1996, S. 4.

19

(20)  Der in der Anmeldung angegebene gesamte Beihilfebetrag in Höhe von 27,5 Mio. EUR (Regionalbeihilfe zuzüglich KMU-Aufschlag) stützte sich auf den GA-Beihilfeentscheid der Investitionsbank Sachsen-Anhalt vom 21. April 2005. Mit Schreiben vom 15. April 2008 setzten die deutschen Behörden die Kommission davon in Kenntnis, dass dieser Bescheid am 3. Dezember 2007 geändert wurde. Die ursprünglich angemeldeten Investitionsgesamtkosten in Höhe von 61 328 300 EUR erhöhten sich letztlich auf 65 699 302 EUR, während sich die beihilfefähigen Kosten unverändert auf 60 873 300 EUR beliefen.

20

(21)  Da die Kommission von Deutschland davon in Kenntnis gesetzt wurde, dass sich die Finanzstruktur von EverQ während des Anmeldeverfahrens (d. h. nach dem Zeitpunkt der Anmeldung und vor dem Zeitpunkt, zu dem die Entscheidung erlassen wurde) änderte, berücksichtigte die Kommission in ihrer Entscheidung auch die später in diesem Zeitraum erfolgten Änderungen der Finanzstruktur.

21

(22)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/Kommission, Slg. 3808.

22

(23)  Würden sie einbezogen, könnte EverQ nicht als KMU betrachtet werden.

23

(24)  ‚JVCo‘ steht für EverQ, ‚Q‘ steht für Q-Cells und ‚E‘ für Evergreen.

24

---

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/31

---

STATLIGT STÖD – SVERIGE

Statligt stöd C 33/08 (f.d. N 732/07) – Omfattande FoU-stöd till Volvo Aero – GEnx

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 253/10)

Genom den skrivelse av den 16 juli 2008 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning underrättade kommissionen Sverige om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Sverige. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Sverige anmälde i november 2007 sin avsikt att bevilja ett stöd till Volvo Aero Corporation, ett dotterföretag i Volvokoncernen, för dess deltagande i GEnx. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 28 januari och den 21 april 2008. Sverige lämnade upplysningar i skrivelser av den 18 mars, den 2 juni och den 19 juni 2008.

BESKRIVNING AV DET STÖD AVSEENDE VILKET KOMMISSIONEN INLEDER FÖRFARANDET

Den nationella rättsliga grunden utgörs av beslutet av den svenska regeringen den 14 juni 2007 att beordra Riksgäldskontoret att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation.

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för Boeing 747-800. Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes.

Sverige avser att bevilja Volvo Aero ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (i form av betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen 23 miljarder SEK, som grundar sig på en prognos på 4 937 motorer till 2028.

BEDÖMNING AV STÖDET

Sverige anmälde stödet, eftersom det utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen har bedömt stödets förenlighet utifrån gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (EUT C 323, 30.12.2006, s. 1).

Kommissionen hyser en del tvivel om stödet i fråga.

För det första ställer sig kommissionen tvivlande till att det föreligger ett marknadsmisslyckande i ifrågavarande ärende. Kommissionen betvivlar att Volvo Aero är finansiellt självständigt i förhållande till sitt moderbolag, som tycks kunna finansiera sitt kassaflöde och inte verkar lida brist på tillträde till finansmarknaderna. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller statlig finansiering innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

För det andra tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet. Regeringens beslut att bevilja stödet torde att fattats tidigast i juni 2007. Vid den tidpunkten var själva projektet i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De muntliga diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. Det är viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för det formella beslutet är. Även om det i rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation inte närmare anges när regeringen måste fatta sitt beslut, och entydigt tillåts att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas, förefaller det ändå svårt att acceptera att det inte skulle finnas någon tidsgräns när det gäller en regerings beslut.

Om det inte finns någon tidsfrist för beslutet, skulle en regering kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet om stöd i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning eller storlek inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts. I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

För det tredje tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

Slutligen anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen, eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla bevis som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Kommissionen önskar underrätta Er om att den har besluta inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i ovannämnda ärende av de skäl som anges nedan.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008. |
| --- | --- |

(1)

De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008.

| (2) | Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008.

| (3) | De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(3)

De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Rättslig grund

| (4) | De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1). |
| --- | --- |

(4)

De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1).

2.2   Stödmottagaren

| (5) | Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda.

| (6) | Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR). |
| --- | --- |

(6)

Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR).

2.3   Projektet

| (7) | Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800.

| (8) | GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(8)

GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna.

| (9) | Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %.

| (10) | Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800. |
| --- | --- |

(10)

Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800.

| (11) | De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:






  — | Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn, |
| --- | --- | --- |

(11)

De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:

—

Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn,

| — | Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn, |
| --- | --- |

—

Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn,

| — | Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn, |
| --- | --- |

—

Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn,

| — | Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter, |
| --- | --- |

—

Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter,

| — | High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern. |
| --- | --- |

—

High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern.

| (12) | GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt. |
| --- | --- |

(12)

GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt.

| (13) | Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...]. |
| --- | --- |

(13)

Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...].

| (14) | Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...]. |
| --- | --- |

(14)

Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...].

| (15) | Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...]. |
| --- | --- |

(15)

Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...].

2.4   FoU-kategorier och stödberättigande kostnader

| (16) | De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.
  Tabell 1
  Totala stödberättigande kostnader








  Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | 357 | 570 | 927 |

(16)

De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.

Tabell 1

Totala stödberättigande kostnader

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

357

570

927

Tabell 2

Stödberättigande kostnader för GEnx för B787

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

Tabell 3

Stödberättigande kostnader för GEnx för B747-8

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

2.5   Tillämpningsdatum och beslut

| (17) | Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7). |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7).

| (18) | Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet. |
| --- | --- |

(18)

Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet.

| (19) | På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007. |
| --- | --- |

(19)

På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007.

| (20) | Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines). |
| --- | --- |

(20)

Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines).

| (21) | Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen.

2.6   Stödinstrumentet

| (22) | De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(22)

De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| (23) | Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...]. |
| --- | --- |

(23)

Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...].

| (24) | Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028. |
| --- | --- |

(24)

Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028.

| (25) | Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn. |
| --- | --- |

(25)

Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn.

| (26) | När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(26)

När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007). |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007).

3.   BEDÖMNING

3.1   Förekomst av stöd

| (28) | Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

| (29) | De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul). |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul).

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (30) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna).

3.3.1   Marknadsmisslyckande

| (31) | För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat. |
| --- | --- |

(31)

För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat.

| (32) | De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna.

| (33) | Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning. |
| --- | --- |

(33)

Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning.

| (34) | Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet.

| (35) | Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån. |
| --- | --- |

(35)

Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån.

| (36) | Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...]. |
| --- | --- |

(36)

Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...].

| (37) | Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...]. |
| --- | --- |

(37)

Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...].

| (38) | De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...]. |
| --- | --- |

(38)

De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...].

| (39) | För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt. |
| --- | --- |

(39)

För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt.

| (40) | För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn.

| (41) | För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...]. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...].

| (42) | På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet.

3.3.2   Stimulanseffekt

| (43) | Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12). |
| --- | --- |

(43)

Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12).

| (44) | I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande. |
| --- | --- |

(44)

I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande.

| (45) | När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13).

| (46) | Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

(46)

Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes.

| (47) | I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...]. |
| --- | --- |

(47)

I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...].

| (48) | Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(48)

Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet.

| (49) | Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14). |
| --- | --- |

(49)

Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14).

| (50) | De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15). |
| --- | --- |

(50)

De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15).

| (51) | Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007.

| (52) | De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007. |
| --- | --- |

(52)

De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007.

| (53) | Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut. |
| --- | --- |

(53)

Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut.

| (54) | I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

(54)

I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

| (55) | Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet. |
| --- | --- |

(55)

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

| (56) | På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid. |
| --- | --- |

(56)

På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid.

| (57) | Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero.

| (58) | De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd). |
| --- | --- |

(58)

De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd).

| (59) | För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17). |
| --- | --- |

(59)

För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17).

| (60) | Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:













  Miljoner svenska kronor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 beräkn. | 2010 beräkn. | 2012 beräkn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoU-investeringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:

Miljoner svenska kronor

2003

2004

2005

2006

2007

2008 beräkn.

2010 beräkn.

2012 beräkn.

FoU-investeringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...]. |
| --- | --- |

(61)

Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...].

| (62) | Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd.

| (63) | Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde. |
| --- | --- |

(63)

Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde.

| (64) | Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning. |
| --- | --- |

(64)

Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning.

| (65) | Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen. |
| --- | --- |

(65)

Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen.

| (66) | Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet. |
| --- | --- |

(66)

Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet.

| (67) | Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19). |
| --- | --- |

(67)

Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19).

| (68) | Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet.

| (69) | De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(69)

De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet.

| (70) | Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80. |
| --- | --- |

(70)

Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80.

3.3.3   Proportionalitet

| (71) | Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet. |
| --- | --- |

(71)

Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet.

3.3.3.1   Stödberättigande kostnader

| (72) | Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8.

| (73) | Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant. |
| --- | --- |

(73)

Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant.

| (74) | Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling.

| (75) | Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär.

3.3.3.2   Stödinstrument

| (76) | Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(76)

Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

| (77) | På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008).

| (78) | Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx. |
| --- | --- |

(78)

Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx.

| (79) | Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet.

| (81) | Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet.

3.3.4   Påverkan på konkurrensen

| (82) | När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer.

| (83) | För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...]. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...].

| (84) | Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR. |
| --- | --- |

(84)

Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR.

| (85) | De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader. |
| --- | --- |

(85)

De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader.

| (86) | Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen.

| (87) | Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(87)

Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer.

4.   TVIVEL

| (88) | Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga.

| (89) | För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(89)

För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

| (90) | För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört. |
| --- | --- |

(90)

För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört.

| (91) | För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(91)

För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

| (92) | Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet. |
| --- | --- |

(92)

Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

5.   SLUTSATS

| (93) | Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. |
| --- | --- |

(93)

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden.

| (94) | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| (95) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.” |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  Den svenska regeringen har utnyttjat dessa medel i ett tidigare ärende rörande Volvo Aero, som anmäldes 2003 (ärende N 301/03) och som godkändes av kommissionen den 8 juni 2005 (se EUT C 138, 7.6.2005, s. 2).

1

(2)  NACE-kod: DM353 – Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster.

2

(3)  Uppgifterna om Volvokoncernen och Volvo Aero är tagna ur Volvokoncernens årsredovisning för 2007 på koncernens webbplats: www.volvo.com

3

(4)  Affärshemlighet.

4

(5)  Se det pressmeddelande som GE utfärdade samma dag och som finns på GE:s webbplats:

5

http://www.geaviation.com/engines/commercial/genx/index.html

(6)  I pressmeddelandet citeras chefen för Volvo Aero: ’Vi är mycket nöjda med testet, som kan ses som ett examensprov på vår förmåga att utveckla tekniska lösningar för lättviktsstrukturer till flygmotorer.’.

6

(7)  Därmed uppfyllde företaget ett av villkoren för stödets nödvändighet enligt andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

7

(8)  Som nämns i punkt 4 ovan hänvisar de svenska myndigheterna till denna instruktion som den rättsliga grunden för åtgärden.

8

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Se punkterna 1.3.2 och 7.3.1 i rambestämmelserna.

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärendena N 447/07 – Turbomeca (EUT C 94, 2008) och N 195/07 – Rolls-Royce Deutschland (EUT C 118, 2008).

11

(12)  Se punkt 1.3.4 i rambestämmelserna.

12

(13)  Se det andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

13

(14)  (...).

14

(15)  I de svenska myndigheternas skrivelse av den 29 maj 2008 till kommissionen.

15

(16)  EUT C 54, 2006, s. 13–45, särskilt punkt 38.

16

(17)  Volvo Aero har hand om den aerodynamiska utformningen av FHF och TRF.

17

(18)  Ändrad genom en skrivelse av den 30 juni 2008.

18

(19)  Se Boeings pressmeddelande (på bolagets webbplats

19

http://www.boeing.com/commercial/787family/news/2008/q2/080620b_nr.html), daterat den 20 juni 2008: ’Femtioåtta kunder världen över har beställt nästan 900 flygplan av modellen Boeing 787 sedan programmet inleddes i april 2004, vilket gör Dreamliner till det snabbast säljande nya trafikflygplanet någonsin.’.

(20)  På grundval av punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

20

(21)  Se t.ex. Turbomeca-ärendet, som nämns i fotnot 10.

21

---

4.10.2008

| 4.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 253/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---