# Uradni list C 287/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 287 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5110. november 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 287

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5110. november 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 287/01 | Račun Evropskih skupnosti – Proračunsko leto 2007 – Zvezek I – Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna | 1 |
| 2008/C 287/02 | Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu | 111 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 287/01

Račun Evropskih skupnosti – Proračunsko leto 2007 – Zvezek I – Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

1

2008/C 287/02

Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 287/03

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 10.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 287/1

---

RAČUN EVROPSKIH SKUPNOSTI

PRORAČUNSKO LETO 2007

Zvezek I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2008/C 287/01)

VSEBINA

Izjava, priložena konsolidiranemu zaključnemu računu

Glavni dogodki in ključne točke

Izvrševanje in računovodska obravnava proračuna EU

| DEL I: | Konsolidirani računovodski izkazi Evropskih skupnosti in pojasnila |
| --- | --- |

DEL I:

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

E.

| DEL II: | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna Evropskih skupnosti in pojasnila |
| --- | --- |

DEL II:

| A. | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

A.

| B. | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

B.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropskih skupnosti za leto 2007 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije in organi v skladu s členom 129(2) finančne uredbe. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VII finančne uredbe ES ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskih skupnosti ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske Komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti v vseh pomembnih vidikih.

Image

Brian GRAY

Računovodja Evropske komisije

GLAVNI DOGODKI IN KLJUČNE TOČKE

Zaključni račun Evropskih skupnosti za leto 2007 je tretji zaključni račun, pripravljen po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki so se za Evropski skupnosti začela uporabljati leta 2005. Leta 2007 se je poleg tega posodobila finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in nova različica je začela veljati 1. maja 2007.

Kakor pri vseh zaključnih računih si Komisija tudi pri tem prizadeva izboljšati, kar je bilo že objavljeno, in sicer zlasti zato, da bi bralcem ponudila razumljivejše in uporabnejše informacije.

Glede predstavitve zaključnega računa za leto 2007 je treba poudariti naslednje spremembe:

| — | Uveden je bil nov oddelek, v katerem je razloženo, kako se izvršuje in računovodsko obravnava proračun EU. V tem oddelku je razloženo, kako se Skupnosti financirata ter kako se sredstva porabijo, nadzorujejo in računovodsko obravnavajo. |
| --- | --- |

—

Uveden je bil nov oddelek, v katerem je razloženo, kako se izvršuje in računovodsko obravnava proračun EU. V tem oddelku je razloženo, kako se Skupnosti financirata ter kako se sredstva porabijo, nadzorujejo in računovodsko obravnavajo.

| — | Dodan je bil tudi oddelek za natančnejšo razlago izterjave neupravičenih plačil, vključno s podrobnimi podatki o zadevnih zneskih (glej oddelek E.6). |
| --- | --- |

—

Dodan je bil tudi oddelek za natančnejšo razlago izterjave neupravičenih plačil, vključno s podrobnimi podatki o zadevnih zneskih (glej oddelek E.6).

E.6

| — | Razpredelnice o izvrševanju proračuna so zdaj predstavljene v milijonih eurov. Poleg tega je bila dodana zbirna razpredelnica za lažji pregled proračunskih prihodkov in odhodkov. |
| --- | --- |

—

Razpredelnice o izvrševanju proračuna so zdaj predstavljene v milijonih eurov. Poleg tega je bila dodana zbirna razpredelnica za lažji pregled proračunskih prihodkov in odhodkov.

| — | V pojasnila je prvič vključena tudi uskladitev poslovnega izida s proračunsko realizacijo. |
| --- | --- |

—

V pojasnila je prvič vključena tudi uskladitev poslovnega izida s proračunsko realizacijo.

Poleg vsega tega je treba omeniti, da se je obseg konsolidacije od leta 2006 povečal – zdaj so v konsolidacijo vključena tri skupna podjetja (leta 2006 je bilo samo eno) in 26 agencij (leta 2006 jih je bilo 24).

NAJPOMEMBNEJŠI POUDARKI ZAKLJUČNEGA RAČUNA ZA LETO 2007

| — | Proračunski presežek se je še naprej zmanjševal, in sicer z 1 848 milijonov EUR na 1 529 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Proračunski presežek se je še naprej zmanjševal, in sicer z 1 848 milijonov EUR na 1 529 milijonov EUR.

| — | Poslovni izid za zadevno leto se je izboljšal, in sicer s presežka v višini 197 milijonov EUR v letu 2006 na presežek v višini 7 462 milijonov EUR v letu 2007. |
| --- | --- |

—

Poslovni izid za zadevno leto se je izboljšal, in sicer s presežka v višini 197 milijonov EUR v letu 2006 na presežek v višini 7 462 milijonov EUR v letu 2007.

| — | Skupna sredstva so se povečala s 67 332 milijonov EUR v letu 2006 na 75 386 milijonov EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 131 550 milijonov EUR na 134 006 milijonov EUR. Razlika med sredstvi in obveznostmi se bo kratkoročno financirala iz že izglasovanih proračunskih sredstev, dolgoročno pa jo bodo zagotovile države članice. |
| --- | --- |

—

Skupna sredstva so se povečala s 67 332 milijonov EUR v letu 2006 na 75 386 milijonov EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 131 550 milijonov EUR na 134 006 milijonov EUR. Razlika med sredstvi in obveznostmi se bo kratkoročno financirala iz že izglasovanih proračunskih sredstev, dolgoročno pa jo bodo zagotovile države članice.

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA PRORAČUNA EU

1.   PRIPRAVA LETNEGA PRORAČUNA

Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejše politike in programi po celi Uniji. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih določijo države članice, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev do projektov za podporo boljšega delovnega okolja za delavce v EU ter okrepljenega nadzora zunanjih meja.

Skoraj 95 % proračuna EU se porabi za financiranje takih politik in dejavnosti EU, za katere so se dogovorile vse države članice. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, ki se je prvič uporabila v proračunu za leto 2004, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike Evropske unije, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij.

Skupaj obstaja 32 področij, ki so potem razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje postavke operativnega proračuna in so zato prikazana v proračunski nomenklaturi kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na teh področjih koristiti upravičenim tretjim osebam, vsaki na njenem področju delovanja. Druga področja pa so horizontalna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj vsega tega pa je krepitev uspešne, gospodarne in učinkovite porabe sredstev.

Notranji postopek za sprejetje predloga proračuna se začne, ko Komisija pripravi predlog, preden ga predloži Svetu, ki ga lahko spremeni, če meni, da je to potrebno. Posodobljeni proračun se potem predloži Evropskemu parlamentu, ki prav tako lahko predlaga spremembe ali pa sprejme ali zavrne trenutni predlog. Ko je dosežen dogovor o vseh spremembah in posodobitvah (kar lahko po potrebi pomeni tudi popolnoma nov predlog, ki ga predloži Komisija), Parlament sredi decembra proračun sprejme. Predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun sprejet, in potem se proračun lahko začne izvrševati.

2.   VIRI FINANCIRANJA EVROPSKE SKUPNOSTI

Evropska skupnost ima dva glavna vira financiranja, in sicer iz prihodkov iz lastnih sredstev in raznovrstnih prihodkov.

2.1   Prihodki in terjatve iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov (leta 2007 je bilo takih 93 % skupnih prihodkov). Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,24 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| 1. | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine, kmetijske dajatve in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine in kmetijske dajatve se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 15 % celotnih prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

1.

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine, kmetijske dajatve in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine in kmetijske dajatve se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 15 % celotnih prihodkov iz lastnih sredstev.

| 2. | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove usklajene za ta namen v skladu s pravili Skupnosti. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 %BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 15 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

2.

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove usklajene za ta namen v skladu s pravili Skupnosti. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 %BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 15 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| 3. | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili Skupnosti, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 70 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

3.

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili Skupnosti, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 70 % prihodkov iz lastnih sredstev.

V zvezi s plačevanjem teh zneskov je treba omeniti, da so tradicionalna lastna sredstva, ki so jih države članice določile v skladu s členom 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, vendar Skupnostma niso bila dana na razpolago, saj še niso bila izterjana ali zajamčena ali pa se izpodbijajo, na posebnih računih. Vsaka država članica pošlje Komisiji četrtletno poročilo o teh računih in v njem za vsako vrsto sredstev navede:

| — | neporavnani saldo iz preteklega četrtletja, |
| --- | --- |

—

neporavnani saldo iz preteklega četrtletja,

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega računa izterjana, jih je treba dati na razpolago Komisiji, in sicer najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost izterjana.

Kadar dejanska izterjava ni verjetna, je treba odpisati upravičenosti na posebnem računu. Ta odpis upravičenosti temelji na ocenah, ki jih izdelajo države članice same v skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000, v katerem je določeno: „Skupaj s končnimi četrtletnimi poročili za zadevno leto posredujejo države članice oceno celotnega zneska pravic na ločenem računu na dan 31. decembra leta, za katerega sredstev verjetno ne bo mogoče izterjati“.

Na podlagi ocen, ki jih pošljejo države članice, se odpis odšteje od postavke za terjatve do držav članic na strani sredstev v bilanci stanja. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti. Tudi če je videti, da je izterjava zelo neverjetna, če ne skoraj nemogoča, to ne pomeni nujno, da so zadevni zneski izgubljeni za proračun Skupnosti kot tradicionalna lastna sredstva. Neizterjane upravičenosti so namreč izgubljene samo, če je država članica uporabila vse možnosti, ki jih mora poskusiti izkoristiti za izterjavo terjatev. Kadar država članica tega ne naredi, je finančno odgovorna in mora plačati ta znesek v proračun Skupnosti v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

2.2   Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih Evropskih skupnosti, pomenijo približno 7 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer globe za kršitve pravil konkurence ter nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov Skupnosti (kot v zgornjem primeru). V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodišče državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Komisija upravlja vsako leto na stotisoče projektov in mora letno izdati okrog 12 000 nalogov za izterjavo. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Kadar so dolžniki Skupnosti tretje osebe in ne države članice, so odločbe Komisije (in Sveta) o obveznosti plačila neposredno izvršljive v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. Druge dolžnike terja pravna služba s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn.

3.   UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA SKUPNOSTI

3.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropskih skupnosti iz poslovanja zajemajo vse različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. V skladu s finančno uredbo Skupnosti izvršujeta splošni proračun z uporabo naslednjih metod:

| | Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršuje neposredno odgovorna institucija ali organ Skupnosti. |
| --- | --- |

Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršuje neposredno odgovorna institucija ali organ Skupnosti.

Neposredno centralizirano upravljanje:

| | Posredno centralizirano upravljanje: kadar Skupnosti nalogo upravljanja dela proračuna zaupata organu Skupnosti ali države članice. |
| --- | --- |

Posredno centralizirano upravljanje: kadar Skupnosti nalogo upravljanja dela proračuna zaupata organu Skupnosti ali države članice.

Posredno centralizirano upravljanje:

| | Decentralizirano upravljanje: kadar Skupnosti določene naloge za izvrševanje proračuna preneseta na tretje države. |
| --- | --- |

Decentralizirano upravljanje: kadar Skupnosti določene naloge za izvrševanje proračuna preneseta na tretje države.

Decentralizirano upravljanje:

| | Deljeno upravljanje: podobno po tej metodi upravljanja Skupnosti določene naloge za izvrševanje proračuna preneseta na države članice. |
| --- | --- |

Deljeno upravljanje: podobno po tej metodi upravljanja Skupnosti določene naloge za izvrševanje proračuna preneseta na države članice.

Deljeno upravljanje:

| | Skupno upravljanje: po tej metodi Skupnosti zaupata določene naloge izvrševanja mednarodni organizaciji. |
| --- | --- |

Skupno upravljanje: po tej metodi Skupnosti zaupata določene naloge izvrševanja mednarodni organizaciji.

Skupno upravljanje:

Večina odhodkov, letos je to 90 milijard EUR (leta 2006: 91 milijard EUR), spada pod „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot so poraba v kmetijstvu in strukturni ukrepi.

3.2   Različni finančni udeleženci

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar nima skoraj nobenih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo Kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“.

Kolegij komisarjev

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Odredbodajalci morajo prav tako poskrbeti za ocenjevanja, ki jih je treba opraviti, da se prouči izvedljivost njihovih predlogov (predhodno ocenjevanje) ter da se ugotovita uspeh in stroškovna učinkovitost programov, ki se že izvajajo (vmesno in naknadno ocenjevanje). Rezultati teh ocenjevanj se uporabijo za izboljšanje procesa odločanja ter povečanje preglednosti in stroškovne učinkovitosti ukrepanja Skupnosti in prevzemanja odgovornosti zanj.

Odredbodajalci

Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsakega generalnega direktorata zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki se zgledujejo po mednarodnih standardih COSO, tj. Odbora podpornih organizacij Treadwayjeve komisije), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem.

Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije in njegovo konsolidacijo z zaključnimi računi drugih subjektov, vključenih v konsolidacijo. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja.

Računovodja

Notranjega revizorja, ki ni finančni udeleženec v strogem pomenu besede, imenuje institucija, da preverja pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna ter ji svetuje pri vprašanjih o obvladovanju tveganj. Notranji revizor izdaja neodvisna mnenja o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ter daje priporočila o tem, kako izboljšati operativne postopke in spodbujati dobro finančno poslovodenje.

Notranjega revizorja

3.3   Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Ko je proračun odobren, da Generalni direktorat za proračun preko računovodskega sistema Komisije sredstva na razpolago različnim službam Komisije ter institucijam in drugim organom, in sicer v skladu z njihovo odgovornostjo za posamezne politike v skladu s sistemom, imenovanim „oblikovanje proračuna po dejavnostih“. Odgovornost za upravljanje proračunskih vrstic v zvezi z okoljem na primer Komisija prenese na vodjo – torej generalnega direktorja – Generalnega direktorata za okolje (in ta v tem primeru postane odredbodajalec na podlagi prenosa za zadevne proračunske vrstice).

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o donaciji) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v zadevni proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost.

Ko oseba, odgovorna za projekt – imenovana „pobudnik“ – sproži postopek prevzemanja proračunske obveznosti, je treba upoštevati vnaprej določen postopek – ali „finančni krog“ – ki pusti papirno in elektronsko sled ter vključuje vsaj dve osebi (po tako imenovanem „načelu štirih oči“), tj. pobudnika in overitelja. Na podlagi vzpostavljenih finančnih krogov je treba opraviti finančne in operativne preglede, preden odgovorni odredbodajalec obveznost odobri.

Nobenih sredstev iz proračuna Skupnosti ni mogoče porabiti, dokler Komisija ali drug organ Skupnosti ter morebitni prejemnik sredstev Skupnosti pisno ne prevzameta pravne obveznosti. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju ima ta pravna obveznost obliko pogodbe z izvajalcem ali sporazuma o donaciji z upravičencem.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. To je zato, ker računovodski sistem Evropskih skupnosti sestavljata dva ločena, a povezana elementa:

| (a) | proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter |
| --- | --- |

(a)

proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter

| (b) | splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida.

Proračunsko računovodstvo prikazuje obveznosti in plačila v vseh približno 1 150 proračunskih vrsticah za vsak dan posebej. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil, po katerem se odhodkovna ali prihodkovna postavka knjiži šele, ko so s sredstvi prevzete obveznosti ali ko so ta sredstva izplačana oziroma prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, ki se je iz zgodovinskih razlogov pogosto osredotočal na proračun in njegovo izvrševanje. Evropski parlament, tj. institucija, ki ji izvršilni organ, torej Komisija, odgovarja, želi seveda preveriti, da ta izvršilni organ uresničuje želje, ki jih je Evropski parlament izrazil s sprejetjem proračuna. Komisija tako vsak mesec na spletišču Europa objavi številčne podatke, ki podrobno opisujejo trenutno stanje izvrševanja (porabe) proračuna. Ti številčni podatki so prikazani po razdelkih finančnega okvira in po področjih, na katera se nanašajo politike.

Pri splošnem računovodstvu (ali glavni knjigi) se uporablja metoda dvostavnega knjigovodstva, da se prikažejo vsi odhodki in prihodki v proračunskem letu (in s tem poslovni izid) ter da se predstavi finančno stanje Skupnosti v obliki bilance stanja sredstev in obveznosti na dan 31. decembra danega leta.

3.4   Izvajanje plačil

3.4.1   Splošna pravila

Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti. Ko pa je treba izvesti plačilo, je pri tem treba upoštevati obvezen delovni postopek, podoben tistemu za prevzem proračunske obveznosti. Ta poteka v računovodskem sistemu in z vzporedno papirno/elektronsko sledjo. Postopek spet sproži pobudnik in nazadnje ga odobri odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa. Ko je plačilo odobreno, se proračunsko in splošno računovodstvo samodejno posodobita.

Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na upravičenčev račun. Komisija na primer izvede skoraj vsa svoja plačila z bančnimi nakazili, in sicer preko oddelka za zakladništvo na Generalnem direktoratu za proračun. Komisija ima bančne račune pri zakladnicah držav članic, centralnih bankah in poslovnih bankah.

Komisija izvede na leto več kot milijon plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Vsak dan se vsaj enkrat pod nadzorom oddelka za zakladnico na Generalnem direktoratu za proračun sproži postopek za izvedbo niza plačil, s katerim se odobrene odredbe za plačila pretvorijo v navodila za plačila, ki se samodejno pošljejo bankam Komisije, da se lahko izvedejo plačila navedenim upravičencem.

3.4.2   Predfinanciranje

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je zagotoviti upravičencu denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora znesek predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Plačano predfinanciranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Potem ko Skupnosti po proučitvi upravičenosti prejetega zahtevka za povračilo stroškov (glej spodaj) v celoti ali delno priznata znesek predfinanciranja, se priznani znesek upravičenih odhodkov črta iz bilance stanja in se upošteva kot odhodek v izkazu poslovnega izida. S tem se lahko znesek predfinanciranja v celoti ali delno obračuna.

Predfinanciranje se vrednoti po ocenjeni nadomestljivi vrednosti, ob upoštevanju obstoja jamstva, povezanega s predfinanciranjem. Pričakovano neizterljivo predfinanciranje se pripozna kot strošek v izkazu poslovnega izida in kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti predfinanciranja v bilanci stanja. Na splošno se izplačano predfinanciranje obrestuje (pomembne izjeme so med drugim zneski, plačani državam članicam ali kot predpristopna pomoč). Z vidika lastništva nad temi obrestmi se obstoječe predfinanciranje deli na dve kategoriji – predfinanciranje Evropskih skupnosti in predfinanciranje tretje stranke. Ti kategoriji se razlikujeta v tem, da obresti, ki jih ustvarijo zneski predfinanciranja Evropskih skupnosti, ostanejo v lasti Skupnosti in jih je zato treba vrniti Skupnostma, medtem ko so obresti, natečene na predfinanciranje tretje stranke, last upravičenca.

3.4.3   Zahtevki za povračilo stroškov in upravičenost odhodkov

Nekaj časa po plačilu predujma oziroma predfinanciranja ustrezni organ Skupnosti prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pogodbo porabil znesek predfinanciranja. Pogostnost pošiljanja teh zahtevkov za povračilo stroškov med letom se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogodbenih pogojev, in ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta.

Zneski iz prejetih izkazov stroškov se takoj vknjižijo v računovodski sistem kot tekoče obveznosti iz poslovanja z zaznamkom „zneski, katerih upravičenost je treba preveriti“ (zneski v breme). To je tako imenovani „račun prve stopnje“. Odhodek se pripozna v splošnem računovodstvu šele, ko nastopi „sprožilni dogodek“ – tj. ko se zahtevek za povračilo stroškov potrdi. Tako se na „prvi stopnji“ odhodek še ne pripozna. Odgovorni uslužbenec mora namreč opraviti preglede prejetega zahtevka ter lahko po potrebi zahteva nadaljnje utemeljitve, preden v sistemu in na papirju potrdi, da je zahtevek veljaven in da se plačilo lahko izvede. Ko se prepriča, da je zahtevek veljaven, se z računovodskim vnosom upravičeni zneski prenesejo v izkaz poslovnega izida kot odhodek („račun druge stopnje“). Poleg tega se za potrjeni znesek zmanjšajo odprti zneski predfinanciranja in odprti zneski za upnike. Na proračunsko računovodstvo to ne vpliva, saj je bilo vanj vknjiženo že začetno plačilo.

3.4.4   Plačilo nadaljnjih zneskov

Če se zahteva in potrdi znesek, višji od začetnega plačila, ali če je treba v skladu s pogodbo izvesti drugo ali končno plačilo, potem se po istih pravilih kot prej sproži nov postopek za zahtevek za plačilo. Preden se lahko plačilo izvede, mora dobiti končno odobritev odredbodajalca na podlagi prenosa. Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do subvencij in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o subvencijah. Po proučitvi se upravičeni odhodki obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih. „Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti“ tako pomenijo zneske iz prejetih zahtevkov za povračilo stroškov, katerih upravičenost še ni bila preverjena, in torej dogodek, zaradi katerega se odhodek uresniči, še ni nastal.

3.4.5   Računovodska obravnava ob koncu leta (časovni presek)

Odprti zneski predfinanciranja ob koncu leta se vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Prejeta jamstva, povezana z zneski predfinanciranja, so razkrita v zunajbilančnih postavkah kot pogojna sredstva.

Zahtevki za povračilo stroškov, ki ob koncu leta še niso prejeti, se upoštevajo v računovodskih postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnosti še niso prijavili. Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med tekočimi obveznostmi.

3.5   Izterjava neupravičenih plačil

Upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, preverijo ustrezne službe Skupnosti, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v pravilih, ki se uporabljajo, ali pogojih za posamezno subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega ima Skupnost in/ali zadevna država članica pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite napake se izda nalog za izterjavo. Za več informacij o tem področju glej oddelek E.6.

E.6

4.   POROČANJE OB KONCU LETA

4.1   Zaključni račun

Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja EU. Zaključni račun sestavljajo računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Potem ko ga Komisija sprejme, se predloži Računskemu sodišču v revizijo ter nazadnje Svetu in Parlamentu v razrešnico.

4.2   Letna poročila o dejavnostih

Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem letnem poročilu o dejavnostih poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi.

5.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1   Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU nadzira njen zunanji revizor, Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa Evropskih skupnosti. V okviru svojih nalog Računsko sodišče pripravi:

| 1. | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

1.

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| 2. | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; |
| --- | --- |

2.

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem;

| 3. | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja. |
| --- | --- |

3.

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja.

Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja Skupnosti, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer po potrebi pregleda posamezne bilance stanja in izkaze poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Tako ne temelji mnenje Sodišča samo na predloženih številčnih podatkih, ampak tudi na vzpostavljenem sistemu in kontrolah.

5.2   Razrešnica

Končna kontrola je razrešnica za proračun za dano proračunsko leto. V Skupnosti je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom Skupnosti podelil razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnosti za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, pa tudi na odgovorih na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna, saj s to odločitvijo Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njenih obveznosti v zvezi z upravljanjem posameznega proračuna, saj ta odločitev zaznamuje konec obstoja tega proračuna. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in pogosto pri tem priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu.

DEL I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

VSEBINA

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom: |
| --- | --- |

E.

| 1. | Pomembne računovodske usmeritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k bilanci stanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pojasnila k izkazu poslovnega izida |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnila k izkazu denarnih tokov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razkrivanje zunajbilančnih postavk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izterjava neupravičenih plačil |
| --- | --- |

6.

| 7. | Obvladovanje finančnih tveganj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Razkrivanje povezanih strank |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dogodki po datumu bilance stanja |
| --- | --- |

9.

| 10. | Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

10.

| 11. | Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

11.

A.   BILANCA STANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| STALNA SREDSTVA: |
| Neopredmetena dolgoročna sredstva | 2.1 | 44 | 37 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Dolgoročne finančne naložbe | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Posojila | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Dolgoročno predfinanciranje | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Dolgoročne terjatve | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| GIBLJIVA SREDSTVA: |
| Zaloge | 2.7 | 88 | 115 |
| Kratkoročne finančne naložbe | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Kratkoročno predfinanciranje | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Kratkoročne terjatve | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Sredstva skupaj | | 75 386 | 67 332 |
| DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: |
| Prejemki zaposlenih | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Dolgoročne rezervacije | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Dolgoročne finančne obveznosti | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Druge dolgoročne obveznosti | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| TEKOČE OBVEZNOSTI: |
| Kratkoročne rezervacije | 2.16 | (369) | (379) |
| Kratkoročne finančne obveznosti | 2.17 | (135) | (20) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Obveznosti skupaj | | (134 006) | (131 550) |
| ČISTA SREDSTVA | | (58 620) | (64 218) |
| Rezerve | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic: | 2.20 | | |
| Prejemki zaposlenih  (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Drugi zneski  (2) | | (27 946) | (34 873) |
| ČISTA SREDSTVA | | (58 620) | (64 218) |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2007

31.12.2006

STALNA SREDSTVA:

Neopredmetena dolgoročna sredstva

2.1

2.1

44

37

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

4 523

4 586

Dolgoročne finančne naložbe

2.3

2.3

1 973

2 157

Posojila

2.4

2.4

1 806

2 023

Dolgoročno predfinanciranje

2.5

2.5

14 015

22 425

Dolgoročne terjatve

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

GIBLJIVA SREDSTVA:

Zaloge

2.7

2.7

88

115

Kratkoročne finančne naložbe

2.8

2.8

1 420

1 426

Kratkoročno predfinanciranje

2.9

2.9

20 583

8 055

Kratkoročne terjatve

2.10

2.10

12 051

9 796

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

75 386

75 386

67 332

67 332

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI:

Prejemki zaposlenih

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Dolgoročne rezervacije

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Dolgoročne finančne obveznosti

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Druge dolgoročne obveznosti

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

TEKOČE OBVEZNOSTI:

Kratkoročne rezervacije

2.16

2.16

(369)

(379)

Kratkoročne finančne obveznosti

2.17

2.17

(135)

(20)

Obveznosti iz poslovanja

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

ČISTA SREDSTVA

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Rezerve

2.19

2.19

2 806

2 855

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic:

2.20

2.20

Prejemki zaposlenih  (1)

Prejemki zaposlenih  (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Drugi zneski  (2)

Drugi zneski  (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2007 | 2006 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA |
| Upravni odhodki | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Odhodki iz poslovanja | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| PRESEŽEK IZ POSLOVANJA | | 9 362 | 64 |
| Prihodki iz finančnih poslov | 3.5 | 674 | 621 |
| Odhodki za finančne posle | 3.6 | (354) | (331) |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij | 3.7 | (13) | (265) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 7 462 | 197 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2007

2006

PRIHODKI IZ POSLOVANJA

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

3.1

3.1

112 084

105 118

Drugi prihodki iz poslovanja

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

ODHODKI IZ POSLOVANJA

Upravni odhodki

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Odhodki iz poslovanja

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

PRESEŽEK IZ POSLOVANJA

PRESEŽEK IZ POSLOVANJA

9 362

9 362

64

64

Prihodki iz finančnih poslov

3.5

3.5

674

621

Odhodki za finančne posle

3.6

3.6

(354)

(331)

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

2.12

2.12

(2 207)

108

Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij

3.7

3.7

(13)

(265)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

7 462

7 462

197

197

C.   IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2007 | 2006 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | 7 462 | 197 |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev | | 11 | 11 |
| Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev | | 329 | 306 |
| (Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb | | (3) | (3) |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | 217 | 374 |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predfinanciranja | | 8 410 | 307 |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev | | 201 | (84) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | 27 | 11 |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja | | (12 528) | (1 422) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev | | (2 255) | (2 558) |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij | | 90 | (108) |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti | | (288) | (58) |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti | | (31) | 167 |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij | | (10) | 104 |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti | | 115 | (2) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 1 300 | 11 552 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1 848) | (2 410) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | (15) | 140 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | 1 280 | (956) |
| Naložbenje | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (284) | (772) |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb | | (5) | (156) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb | | 6 | 14 |
| ČISTI DENARNI TOK | | 2 181 | 4 654 |
| NETO POVEČANJE DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV (3) | | 2 181 | 4 654 |
| DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2007

2006

Poslovni izid za zadevno leto

7 462

197

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev

11

11

Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev

329

306

(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb

(3)

(3)

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

217

374

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predfinanciranja

8 410

307

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev

201

(84)

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

27

11

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja

(12 528)

(1 422)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev

(2 255)

(2 558)

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij

90

(108)

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti

(288)

(58)

Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti

(31)

167

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij

(10)

104

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti

115

(2)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

1 300

11 552

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 848)

(2 410)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(15)

140

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

1 280

(956)

Naložbenje

Naložbenje

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(284)

(772)

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb

(5)

(156)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb

6

14

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

2 181

2 181

4 654

4 654

NETO POVEČANJE DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV (3)

3

2 181

4 654

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA
   (3)

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A) + (B) |
| Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/ (primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2005 | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 22 | (22) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | (77) | | | | (77) |
| Drugo | | 72 | 145 | | 217 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2005 | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2005, knjižen v dobro držav članic | | | (2 410) | | (2 410) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 197 | 197 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | (135) | 135 | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 3 | | (26) | | (23) |
| Drugo | | 60 | (53) | | 7 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2006 | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2006, knjižen v dobro držav članic | | | (1 848) | | (1 848) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 7 462 | 7 462 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

v mio. EUR

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A) + (B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/ (primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2005

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

22

(22)

0

Gibanje poštene vrednosti

(77)

(77)

Drugo

72

145

217

Dodelitev poslovnega izida za leto 2005

30

(7 842)

7 812

0

Proračunski rezultat za leto 2005, knjižen v dobro držav članic

(2 410)

(2 410)

Poslovni izid za zadevno leto

197

197

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(135)

135

0

Gibanje poštene vrednosti

3

(26)

(23)

Drugo

60

(53)

7

Dodelitev poslovnega izida za leto 2006

23

174

(197)

0

Proračunski rezultat za leto 2006, knjižen v dobro držav članic

(1 848)

(1 848)

Poslovni izid za zadevno leto

7 462

7 462

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

| 1. | Pomembne računovodske usmeritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k bilanci stanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pojasnila k izkazu poslovnega izida |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnila k izkazu denarnih tokov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razkrivanje zunajbilančnih postavk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izterjava neupravičenih plačil |
| --- | --- |

6.

| 7. | Obvladovanje finančnih tveganj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Razkrivanje povezanih strank |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dogodki po datumu bilance stanja |
| --- | --- |

9.

| 10. | Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

10.

| 11. | Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

11.

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, UL L 390, 30.12.2006) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena 28. marca 2007.

V členu 133 finančne uredbe je navedeno, da računovodja Komisije sprejme računovodska pravila in metode, ki jih uporabljajo vse institucije in organi. Tako je 28. decembra 2004 sprejel zdaj veljavna računovodska pravila Skupnosti. Te računovodske usmeritve na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so izpeljane iz mednarodnih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa iz Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). Ta pravila je sprejel računovodja Komisije, potem ko je prejel mnenje svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde, ki je skrbela za strokovne smernice. Računovodska pravila se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

Pravila vrednotenja in računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh evropskih institucijah in organih, ki spadajo v obseg konsolidacije, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Računovodja Komisije mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo konsolidirani začasni zaključni račun. Komisija mora do 31. julija sprejeti končni konsolidirani zaključni račun, ki se potem objavi v Uradnem listu do 15. novembra, skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče. Začasni in končni zaključni račun sta predstavljena na naslednji način: Zvezek I vsebuje konsolidirani zaključni račun, Zvezek II pa zaključni račun Komisije.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri subjektu javnega sektorja, kot sta Evropski skupnosti, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati odgovornost subjekta za sredstva, ki so mu zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti institucije ali agencije, razložijo, kako se institucija oziroma agencija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Računovodski sistem evropskih institucij in agencij zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodski izkazi za obe zvrsti računovodstva se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 124 finančne uredbe določa računovodska načela, ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov:

| — | časovna neomejenost delovanja, |
| --- | --- |

—

časovna neomejenost delovanja,

| — | preudarnost, |
| --- | --- |

—

preudarnost,

| — | dosledna uporaba računovodskih metod, |
| --- | --- |

—

dosledna uporaba računovodskih metod,

| — | primerljivost informacij, |
| --- | --- |

—

primerljivost informacij,

| — | pomembnost, |
| --- | --- |

—

pomembnost,

| — | brez neto izravnave, |
| --- | --- |

—

brez neto izravnave,

| — | prednost dejanskosti pred navideznostjo, |
| --- | --- |

—

prednost dejanskosti pred navideznostjo,

| — | računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. |
| --- | --- |

—

računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

1.3   KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije Evropskih skupnosti zajema 36 nadzorovanih subjektov, en pridružen subjekt in tri skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu E.10. V primerjavi z letom 2006 se je obseg konsolidacije razširil za dve agenciji in dve skupni podjetji. To dodajanje ni imelo pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze.

E.10

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere sta Evropski skupnosti pooblaščeni, da usmerjata njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imeli koristi od dejavnosti teh subjektov. Za to pooblastilo mora obstajati možnost neposrednega uveljavljanja. Večina pri glasovalnih pravicah, kar je najpogostejši kazalnik nadzora, se v večini primerov ne more uporabljati za Evropski skupnosti, saj med subjekti običajno ni kapitalskih povezav.

Evropske institucije, ki spadajo v obseg konsolidacije, so bile ustanovljene na podlagi ustanovitvenih pogodb. Pomenijo osnovo organizacijske strukture Evropskih skupnosti in nedvomno prispevajo k ciljem Evropskih skupnosti. Za te ustanove zato lahko velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti.

V skladu z istim pristopom za vse organe in izvajalske agencije Skupnosti, ustanovljene s sekundarnim zakonodajnim aktom, velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti, ter so zato prav tako vključeni v obseg konsolidacije. Omeniti je treba, da Urad za usklajevanje na notranjem trgu (Alicante) in Urad Skupnosti za rastlinske sorte (Angers) ne prejemata nobenih subvencij iz splošnega proračuna Skupnosti. Vendar sta v obseg konsolidacije vključeni tudi dve agenciji tretjega stebra Evropske unije, ki pa sta prejeli subvencijo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (glej pojasnilo E.10). Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

E.10

Zaključni računi nadzorovanih subjektov se konsolidirajo po metodi popolne konsolidacije. Vsi medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti Evropskih skupnosti se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so vsi subjekti, na katere imata Evropski skupnosti znaten vpliv, vendar jih ne nadzorujeta, pri tem pa imata v njih običajno od 20 do 50-odstotni delež glasovalnih pravic. Naložbe v pridružene subjekte se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah pridruženih subjektov po pridobitvi se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv po pridobitvi pa v rezervah. Skupno gibanje po pridobitvi se popravi glede na knjigovodsko vrednost naložbe. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost naložbe.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in pridruženim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih sprejeli Evropski skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi pridruženih subjektov, potrebni za uporabo kapitalske metode, niso bili popravljeni.

V primerih, ko imata Evropski skupnosti 20-odstotni ali večji delež v skladu tveganega kapitala, si na sklad ne prizadevata znatno vplivati. Taki skladi se zato obravnavajo kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva in kapitalska metoda se zanje ne uporablja.

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropski skupnosti in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev nadzora nad gospodarsko dejavnostjo. Delež v skupno nadzorovanih subjektih se obračuna po kapitalski metodi in se na začetku pripozna po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Skupno gibanje se popravi glede na knjigovodsko vrednost deleža.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in skupno nadzorovanim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih sprejeli Evropski skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi skupnih podjetij, potrebni za uporabo kapitalske metode, niso bili popravljeni.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

Evropski skupnosti ne nadzorujeta sredstev, ki jih upravljata v imenu sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje Evropskih skupnosti in Evropskega razvojnega sklada, in zato ta sredstva niso konsolidirana v zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2007 so skupna sredstva tega sistema zdravstvenega zavarovanja znašala 287 milijonov EUR, skupna sredstva Evropskega razvojnega sklada pa 1 350 milijonov EUR – glej pojasnilo E.11.

E.11

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1   Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta Evropskih skupnosti.

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov.

Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Valuta

31.12.2007

31.12.2006

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

Za naslednje postavke se uporabijo drugačne metode preračunavanja:

| — | opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter |
| --- | --- |

—

opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter

| — | zneski predfinanciranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni. |
| --- | --- |

—

zneski predfinanciranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni.

Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2   Uporaba ocen

V skladu s standardi IPSAS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli računovodski izkazi nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, kratkoročno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

1.5.1   Neopredmetena dolgoročna sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti, ki znaša 4 leta. Notranje pridobljena neopredmetena dolgoročna sredstva so trenutno prikazana v izkazu poslovnega izida.

Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem računalniške programske opreme, se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo, prav tako kot stroški znanstvenih raziskav in razvoja.

1.5.2   Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Izvirna nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot posebno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, povezane s to postavko, pritekale v Evropski skupnosti in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Popravila in vzdrževanje se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Ker Evropski skupnosti ne najemata posojil za financiranje pridobitve opredmetenih osnovnih sredstev, v zvezi s temi nakupi ni nobenih stroškov izposojanja.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Amortizacijske stopnje

| Vrsta sredstva | Enakomerna časovna amortizacijska stopnja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % |
| Naprave, stroji in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Enakomerna časovna amortizacijska stopnja

Zgradbe

4 %

Naprave, stroji in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalniška strojna oprema

25 %

Druga opredmetena osnovna sredstva

10 % do 33 %

Dobički in izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo prihodkov, zmanjšanih za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva. Ti so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Kadar Evropski skupnosti nosita večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (dolgoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva, pridobljena v okviru finančnih najemov, se amortizirajo v dobi koristnosti sredstva ali med trajanjem najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar najemodajalec nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja med trajanjem najema.

1.5.3   Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita ob vsakem datumu bilance stanja. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti.

1.5.4   Naložbe

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Razvrstitev in merjenje

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva sredstva in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

Upoštevanje poštene vrednosti

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu in ne obstaja druga zanesljiva metoda vrednotenja, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki jo upravitelj sklada prijavi do datuma bilance stanja, s čimer se izključi kakršen koli pripisan neiztržen dobiček, ki lahko prevladuje v osnovnem naložbenem portfelju. Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki na datum bilance stanja obstajajo manj kot dve leti, se vrednotijo po enakih načelih, razen v primeru neiztrženih izgub, nastalih zgolj zaradi upravnih odhodkov, saj se glede na zgodnjo fazo zadevnega naložbenega portfelja te neiztržene izgube ne upoštevajo.

Po tej metodi se poštena vrednost naložb v sklade tveganega kapitala doseže z uporabo pojma združene čiste vrednosti sredstev, ki implicitno predvideva, da je združevanje čistih vrednosti sredstev vseh skladov samo po sebi skladno z MRS 39, če se lahko čiste vrednosti sredstev skladov obravnavajo kot skladne z MRS 39.

Po tej metodi so skladi razvrščeni v tri kategorije:

| — | I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti, |
| --- | --- |

—

I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti,

| — | II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39, |
| --- | --- |

—

II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39,

| — | III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39. |
| --- | --- |

—

III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39.

Za I. in II. kategorijo se neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, pripoznajo skozi rezerve, neiztržene izgube pa se ocenijo glede oslabitve sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se določi z uporabo odstotka lastništva Evropskih skupnosti v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v zadnjem poročilu, ali, kolikor je to mogoče, z uporabo natančne vrednosti deleža na isti datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada.

Naložbe, ki spadajo v III. kategorijo, se vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve (čeprav trenutno Skupnosti nimata nobenih tovrstnih naložb).

Finančni instrumenti

Razvrstitev

Evropski skupnosti svoje naložbe razvrščata v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev naložb se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Ta kategorija ima dve skupini: finančna sredstva v posesti za trgovanje in finančna sredstva, ki se pri začetnem pripoznanju označijo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določita Evropske skupnosti. Izvedeni finančni instrumenti so tudi razvrščeni kot v posesti za trgovanje, če niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko Skupnosti zagotovita denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih Evropski skupnosti nameravata in zmoreta posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu Evropski skupnosti nista imeli nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Vključena so v stalna sredstva, razen če nameravata Skupnosti naložbo odtujiti v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se Evropski skupnosti zavežeta, da bosta kupili ali prodali sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Naložbe se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih okoliščin, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Pri posojilih uradnikom, ki jih je odobrila ESPJ v likvidaciji, se iz praktičnih razlogov in na podlagi premislekov o pomembnosti kot poštena vrednost pri začetnem pripoznanju uporabi cena posla, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter sta Evropski skupnosti prenesli večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva in finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih sredstev, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Spremembe poštene vrednosti nedenarnih finančnih sredstev, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so finančna sredstva, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so prej bili pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica Evropskih skupnosti do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, Evropski skupnosti določita pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanja na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analize diskontiranih denarnih tokov, modelov za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Oslabitev finančnih sredstev

Evropski skupnosti ob vsakem datumu bilance stanja ocenita, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, če obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(i)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo.

Izračun sedanje vrednoti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten.

Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(ii)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so lastniški vrednostni papirji razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali dolgotrajnejše zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve tega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalskimi instrumenti, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot razpoložljivega za prodajo, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.5   Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi „prvi noter, prvi ven“ (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredne stroške in z njimi povezane splošne proizvajalne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo.

Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imeli Evropski skupnosti za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.6   Zneski predfinanciranja

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je zagotoviti upravičencu denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora znesek predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Znesek predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predfinanciranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predfinanciranje se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja. Jamstva, povezana z zneski predfinanciranja, so razkrita v zunajbilančnih postavkah kot pogojna sredstva.

1.5.7   Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da Evropski skupnosti ne bosta mogli izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni odpis v vrednosti 20 % na leto za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

Glej tudi pojasnilo 1.5.13 spodaj glede obravnave kratkoročno nezaračunanih prihodkov, ki se pripoznajo ob koncu leta.

1.5.13

1.5.8   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne depozite na odpoklic, druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj in prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu. Prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu so izkazane v okviru finančnih obveznosti med tekočimi obveznostmi v bilanci stanja.

1.5.9   Prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Evropski skupnosti upravljata pokojninske načrte z določenimi izplačili. Pokojninski načrt z določenimi izplačili je pokojninski načrt, ki na splošno določa znesek pokojnine, ki ga bo zaposleni prejemal ob upokojitvi ter je običajno odvisen od enega ali več dejavnikov, kot so starost, delovna doba in osebni dohodek. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti.

Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja, zmanjšana za pošteno vrednost morebitnih sredstev načrta. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo neodvisni aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov po obrestnih merah za podjetniške obveznice visoke kakovosti, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom z njimi povezane pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju še določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Evropski skupnosti zagotavljata svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad (skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci.

Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.10   Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar imata Evropski skupnosti pravno ali posredno obvezo zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Kadar je učinek časovne vrednosti denarja bistven, je znesek rezervacije sedanja vrednost odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveze. Uporabljena diskontna stopnja kaže sprotne tržne ocene časovne vrednosti denarja in tveganja, značilna za obveznost, ne pa tveganj, katerih ocene prihodnjih denarnih tokov so bile prilagojene.

1.5.11   Finančne obveznosti

Finančne obveznosti vključujejo najeta posojila in obveznosti v posesti za trgovanje. Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prihodki brez stroškov posla in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida med trajanjem najema posojil po metodi efektivnih obresti. Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Obveznosti v posesti za trgovanje vključujejo izvedene finančne instrumente, ki niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot sredstva v posesti za trgovanje, glej pojasnilo 1.5.4.

1.5.4

1.5.12   Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti Skupnosti iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev Skupnosti. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih Evropski skupnosti sprejmeta.

1.5.13   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnostma še niso prijavili (kratkoročno vnaprej vračunani stroški). Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (kratkoročno odloženi stroški), in ta je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja.

V skladu z računovodskimi pravili Evropskih skupnosti se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, Komisija pa je že opravila zadevno storitev ali dostavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni kratkoročno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dostavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.6   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1   Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov Skupnosti, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropski skupnosti prejemata tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko Evropski skupnosti vpokličeta sredstva od držav članic in zahtevata njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklican znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso izplačani Evropskima skupnostma, ocenijo in pripoznajo kot kratkoročno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (ki vključujejo neizterjane in nezajamčene dajatve ter zajamčene zneske, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Skupnosti o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po odločitvi o naložitvi globe imajo dolžniki dva meseca od datuma obvestila o zadevni odločitvi:

| — | da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno pobereta zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno pobereta zadevni znesek,

| — | ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti. |
| --- | --- |

—

ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti.

Vendar je treba glavnico globe plačati v za to določenem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 242 Pogodbe ES). Dolžniki imajo dve možnosti: lahko začasno plačajo globo ali pa predložijo bančno garancijo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper odločitev in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odločitev Skupnosti nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, globa ostane terjatev, jamstvo pa je razkrito kot pogojno sredstvo.

Če se zdi verjetno, da Sodišče prve stopnje ne bo odločilo v prid Skupnosti, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejmeta Evropski skupnosti na bančnih računih, na katera se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Izterjava stroškov

Za posle, pri katerih mora končni upravičenec, tretja država ali država članica povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz evropskega proračuna, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo, in sicer na naslednji način:

| — | izterjava stroškov: če je nalog za izterjavo izdan v letu, ko je bilo izvedeno prvotno plačilo, bi morala pri tej vrsti izterjav v skladu z računovodskimi pravili nastati terjatev do prejemnika z ustreznim zmanjšanjem stroškov za zadevno leto. Če je nalog za izterjavo izdan v nekem drugem letu, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida (v postavki „izterjava stroškov“) za zadevno leto, |
| --- | --- |

—

izterjava stroškov: če je nalog za izterjavo izdan v letu, ko je bilo izvedeno prvotno plačilo, bi morala pri tej vrsti izterjav v skladu z računovodskimi pravili nastati terjatev do prejemnika z ustreznim zmanjšanjem stroškov za zadevno leto. Če je nalog za izterjavo izdan v nekem drugem letu, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida (v postavki „izterjava stroškov“) za zadevno leto,

| — | izterjava zneskov predfinanciranja: v tem primeru je ta znesek vključen v postavko za predfinanciranje. |
| --- | --- |

—

izterjava zneskov predfinanciranja: v tem primeru je ta znesek vključen v postavko za predfinanciranje.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca.

Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Efektivna obrestna mera je mera, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke v pričakovani dobi finančnega instrumenta (ali, kadar je to primerno, krajšem obdobju) na čisto knjigovodsko vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere Evropski skupnosti ocenita denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predplačila), ne upoštevata pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih Evropski skupnosti sprejmeta. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Odhodki za nemenjalne posle so značilni za Evropski skupnosti in zajemajo večino njunih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, Kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos; če je upravičenec izpolnil morebitna merila za upravičenost; in če je možna utemeljena ocena zneska.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot kratkoročno vnaprej vračunani odhodki.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten.

Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da bi se razvoj ustrezno kazal v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti res gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna. Ker je Skupnost zaradi narave svojih tekočih dejavnosti (npr. izvajanje in izvrševanje zakonov in standardov EU) izpostavljena nekaterim tveganjem, od katerih so kot pri veliko javnih subjektih nekatera samozavarovana, se nobena pogojna obveznost ne razkrije, dokler se ne pojavi ustrezni dogodek, saj je do takrat verjetnost odtoka dejavnikov zelo majhna.

Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da bi ugotovili, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

Obveznosti za prihodnje financiranje

Obveznost za prihodnje financiranje je pravna ali posredna obveza, ponavadi pogodbene narave, ki sta jo prevzeli Evropski skupnosti in za katero bo morda potreben prihodnji odtok dejavnikov.

Jamstva

Jamstva so možna sredstva ali obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva so zato opredeljena kot pogojna sredstva ali obveznosti. Jamstvo je poravnano, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

STALNA SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006 | 82 |
| Pridobitve | 22 |
| Odtujitve | (2) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 13 |
| Druge spremembe | (10) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 105 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006 | 45 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 11 |
| Odtujitve | (2) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 8 |
| Druge spremembe | (1) |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007 | 61 |
| NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2007 | 44 |
| Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006 | 37 |

v mio. EUR

Znesek

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006

82

Pridobitve

22

Odtujitve

(2)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

13

Druge spremembe

(10)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

105

105

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006

45

Stroški amortizacije za zadevno leto

11

Odtujitve

(2)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

8

Druge spremembe

(1)

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

61

61

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2007

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2007

44

44

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006

37

37

Neopredmetena sredstva so razpoznavna nedenarna sredstva, ki fizično ne obstajajo. Taka sredstva se vključijo kot sredstva, če so pod nadzorom subjekta in če ustvarjajo prihodnje gospodarske koristi za Evropski skupnosti. Zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

2.2.1   Zemljišča in zgradbe

V nekaterih državah se vrednost zemljišča ne more ločiti od vrednosti zgradbe, saj je bilo oboje kupljeno kot celota. Vrednost zemljišča, ki ni predmet amortizacije, se ne oceni ločeno, razen če to postane nujno, tj. za naknadne odhodke, kot je gradnja nove nepremičnine ali delna prodaja.

2.2.2   Sredstva v gradnji

Svet je 1. februarja 2007 podpisal pogodbo za nakup zgradbe LEX za končno ceno 260 milijonov EUR. Povezana vrednost, ki je 31. decembra 2006 v tej postavki vključevala 224 milijonov EUR, je bila leta 2007 prenesena v postavko „zemljišča in zgradbe“. Oktobra 2004 je Parlament podpisal finančni najem z možnostjo nakupa za kompleks zgradb v Bruslju in gradnja se je začela v letu 2004. Novembra 2004 je bil plačan prvi predujem v višini 40 milijonov EUR. Do podpisa poročila o začasni odobritvi ima Parlament pravico do dodatnih plačil predujmov in tako je bilo glede na napredek gradnje do 31. decembra 2007 na ta dan izplačanih 318 milijonov EUR (na dan 31. decembra 2006 je bilo izplačanih 253 milijonov EUR).

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zemljišča in stavbe | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Druga Opredmetena sredstva | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006 | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Pridobitve | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Odtujitve | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Druge spremembe | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006 | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Odtujitve | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Druge spremembe | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN
  31. DECEMBRA 2007 | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan
  31. decembra 2006 | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

v mio. EUR

Zemljišča in stavbe

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Druga Opredmetena sredstva

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Pridobitve

54

34

10

64

15

16

76

269

Odtujitve

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Druge spremembe

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Stroški amortizacije za zadevno leto

154

28

14

61

9

63

329

Odtujitve

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Druge spremembe

3

1

1

0

(1)

4

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN

31. DECEMBRA 2007

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Čista knjigovodska vrednost na dan

31. decembra 2006

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri dolgoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej tudi pojasnili E.2.15 in E.2.18.1). Razčlenitev teh stroškov:

E.2.15

E.2.18.1

FINANČNI NAJEMI

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Kumulativni stroški (A) | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | Vrednost skupaj | Naknadni odhodki za sredstva | Vrednost sredstva | Amortizacija | Čista knjigovodska vrednost |
| < 1 leto | > 1 leto | > 5 let | Obveznost skupaj (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) | A+B+C+E |
| Zemljišča in zgradbe | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Druga opredmetena sredstva | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| Skupaj na dan 31.12.2006 | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

v mio. EUR

Opis

Kumulativni stroški (A)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

Vrednost skupaj

Naknadni odhodki za sredstva

Vrednost sredstva

Amortizacija

Čista knjigovodska vrednost

< 1 leto

> 1 leto

> 5 let

Obveznost skupaj (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

A+B+C+E

Zemljišča in zgradbe

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Druga opredmetena sredstva

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

Skupaj na dan 31.12.2007

Skupaj na dan 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

Skupaj na dan 31.12.2006

Skupaj na dan 31.12.2006

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3   DOLGOROČNE NALOŽBE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Naložbe v pridružene subjekte | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Jamstveni sklad | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Sredstva v posesti za trgovanje | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Naložbe skupaj | | 1 973 | 2 157 |

v mio. EUR

Pojasnilo

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Naložbe v pridružene subjekte

2.3.1

2.3.1

246

208

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.2

2.3.2

32

62

Jamstveni sklad

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

Za prodajo razpoložljiva sredstva

2.3.4

2.3.4

533

495

Sredstva v posesti za trgovanje

2.3.4

2.3.4

13

21

Naložbe skupaj

Naložbe skupaj

1 973

1 973

2 157

2 157

Ta postavka zajema naložbe, katerih namen je vzpostaviti trajne vezi in podporo dejavnostim Evropskih skupnosti. Vključuje tudi čista sredstva Jamstvenega sklada.

2.3.1   Naložbe v pridružene subjekte: EIS

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Znesek na dan 31. decembra 2006 | 208 |
| Pridobitve | 31 |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | 13 |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala (dividenda) | (6) |
| Znesek na dan 31. decembra 2007 | 246 |

v mio. EUR

Znesek

Znesek na dan 31. decembra 2006

Znesek na dan 31. decembra 2006

208

208

Pridobitve

31

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

13

Drugo gibanje lastniškega kapitala (dividenda)

(6)

Znesek na dan 31. decembra 2007

Znesek na dan 31. decembra 2007

246

246

Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija Evropske unije, specializirana za rizični kapital in jamstva za MSP. Na podlagi Sklepa Sveta z dne 6. junija 1994 sta Evropski Skupnosti, ki ju je zastopala Komisija, vpisali skupno 600 milijonov ECU kapitala EIS, kar je 600 delnic ali 30 % kapitala EIS. Komisija je 31. decembra 2006 plačala ves vpoklicani kapital, ki je znašal 20 % takrat skupnega kapitala, njen delež nevpoklicanega kapitala (80 %) pa je znašal 480 milijonov EUR.

S Sklepom Sveta 2007/247/ES z dne 19. aprila 2007 je bila določena udeležba Skupnosti v povečanju kapitala EIS. Na podlagi tega sklepa je Komisija leta 2007 vpisala 91 delnic od skupaj 770 izdanih delnic. Komisija je vpisala skupni nominalni znesek 91 milijonov EUR, od katerega je bilo plačanih 20 % nominalne vrednosti (18 milijonov EUR) in skupni presežek vplačanega kapitala v višini 12 milijonov EUR. Presežek vplačanega kapitala je bil določen z določitvijo nove cene delnice na podlagi čiste vrednosti sredstev za delnico na dan 31. decembra 2006. Komisija je 31. decembra 2007 vpisala skupni znesek v višini 691 milijonov EUR (od 2 770 milijonov EUR) osnovnega kapitala za EIS. To pomeni 24,95 % skupnega osnovnega kapitala EIS. Komisija je plačala 20 %, razlika nevpoklicanega kapitala pa je 31. decembra 2007 znašala 553 milijonov EUR.

Po sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB), podpisanem leta 2005, ima Komisija pravico, da lahko kadar koli proda svoje delnice EIB po ceni, ki ustreza vrednotenju EIS, deljenemu s skupnim številom izdanih delnic. Vrednost prodajne možnosti je blizu nič, saj je formula, uporabljena za določanje prodajne cene delnic, podobna formuli, uporabljeni za določanje čistega lastniškega kapitala EIS.

Za vrednotenje deleža Skupnosti v EIS se v skladu z računovodskimi pravili ES uporablja kapitalska metoda. Tako je delež Skupnosti ovrednoten na 24,95 % čistih sredstev EIS, kar je na dan 31. decembra 2007 znašalo 246 milijonov EUR (leta 2006: 208 milijonov EUR), od tega se 13 milijonov EUR nanaša na rezultat za leto 2007. Leta 2007 je bila prejeta dividenda v višini 6 milijonov EUR v zvezi s proračunskim letom 2006.

2.3.2   Deleži v skupnih podjetjih

| v mio. EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Skupaj |
| Znesek na dan 31. decembra 2006 | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Pridobitve | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Odtujitve in odtegnitve | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Znesek na dan 31. decembra 2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |

v mio. EUR

Galileo

SESAR

ITER

Skupaj

Znesek na dan 31. decembra 2006

Znesek na dan 31. decembra 2006

62

62

0

0

0

0

62

62

Pridobitve

0

10

39

49

Odtujitve in odtegnitve

(53)

0

0

(53)

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

(9)

0

(17)

(26)

Znesek na dan 31. decembra 2007

Znesek na dan 31. decembra 2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Galileo

Za izvajanje razvojne faze programa Galileo se je z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002 ustanovilo skupno podjetje v smislu člena 171 Pogodbe za štiriletno obdobje (2002–2006). Cilj tega pravnega subjekta je zagotoviti enotnost uprave in finančni nadzor programa Galileo med njegovim razvojem ter za ta namen sprostiti sredstva, dodeljena navedenemu programu. Ustanovni člani so bili Evropski skupnosti, ki ju je zastopala Komisija, in Evropska vesoljska agencija. Komisija je s subvencijami, odobrenimi v okviru proračuna vseevropskih omrežij (TEN), dala skupnemu podjetju Galileo na razpolago zaprošena sredstva za sofinanciranje dejavnosti, povezanih z razvojno fazo.

Nadzorni organ za evropski GNSS, agencija Skupnosti, ustanovljena leta 2004, je 1. januarja 2007 uradno prevzela odgovornost od skupnega podjetja Galileo, ker se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije. Čeprav je bilo prvotno načrtovano, da bo ta novi organ upravljal javno-zasebno partnerstvo, se bo v skladu z odločitvijo Sveta z novembra 2007 program Galileo zdaj financiral iz proračuna EU. Konec leta 2007 kljub podpisu sporazuma med zainteresiranimi stranmi (skupno podjetje Galileo, Evropska vesoljska agencija, Nadzorni organ za evropski GNSS) lastništvo sredstev projekta še ni bilo v celoti preneseno iz Evropske vesoljske agencije na ES. Ker je nekaj negotovosti in zamude pri prenosu sredstev, ES iz previdnosti sredstev programa ni pripoznala v bilanci stanja. Načrtuje se, da bodo sredstva pripoznana, ko bo vprašanje prenosa rešeno.

Čista sredstva skupnega podjetja Galileo v likvidaciji so konec leta znašala 0 milijonov EUR. Program Galileo se obračuna po kapitalski metodi. Za leto 2007 je delež Komisije v izgubi skupnega podjetja znašal 9 milijonov EUR. Tako je vrednost naložbe na dan 31. decembra 2007 znašala 0 milijonov EUR, kar je naložba v višini 585 milijonov EUR, zmanjšana za delež nakopičenih izgub v višini 585 milijonov EUR. Leta 2007 je bilo Evropskima skupnostma povrnjenih 53 milijonov EUR vplačanega kapitala.

SESAR

Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU. Skupno podjetje SESAR je bilo ustanovljeno na dan objave zadevne uredbe v Uradnem listu Evropske unije in preneha delovati osem let po tem, ko Svet potrdi osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi.

Uradnem listu Evropske unije

Ustanovni člani skupnega podjetja SESAR so:

| — | Evropski skupnosti, ki ju zastopa Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

Evropski skupnosti, ki ju zastopa Evropska komisija,

| — | Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena agencija. |
| --- | --- |

—

Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena agencija.

Število glasov, ki jih imajo člani, je skladno z njihovimi prispevki. Oba ustanovna člana imata enake proračunske prispevke in bosta tako imela enako število glasov, kar izključuje nadzor enega člana.

Program se je začel izvajati konec leta 2007 in 31. decembra 2007 je Komisija plačala začetno naložbo v višini 10 milijonov EUR. Ker računovodski izkazi za leto 2007 še niso bili na voljo, je bila naložba ovrednotena po nabavni vrednosti.

ITER

V mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER (ITER) sodelujejo Evropski skupnosti in druga podjetja iz Kitajske, Indije, Rusije, Koreje, Japonske in ZDA. ITER je bil ustanovljen, da:

| (a) | zgradi, upravlja, izkorišča in deaktivira naprave ITER v skladu s tehničnimi cilji in splošnim načrtom iz končnega poročila o dejavnostih tehničnega projektiranja ITER; |
| --- | --- |

(a)

zgradi, upravlja, izkorišča in deaktivira naprave ITER v skladu s tehničnimi cilji in splošnim načrtom iz končnega poročila o dejavnostih tehničnega projektiranja ITER;

| (b) | spodbuja izkoriščanje naprav ITER s strani laboratorijev, drugih ustanov in osebja, ki sodelujejo pri programih članic za raziskave in razvoj fuzijske energije; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja izkoriščanje naprav ITER s strani laboratorijev, drugih ustanov in osebja, ki sodelujejo pri programih članic za raziskave in razvoj fuzijske energije;

| (c) | spodbuja javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter |
| --- | --- |

(c)

spodbuja javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter

| (d) | v skladu s podjetniškim sporazumom izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njegovega cilja. |
| --- | --- |

(d)

v skladu s podjetniškim sporazumom izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njegovega cilja.

Glavni organ organizacije ITER je svet, sestavljajo pa ga predstavniki članov. Vsak član v svet imenuje do štiri predstavnike. Glavne strateške odločitve se sprejmejo s soglasjem. Vrednost ponderjev, ki jih imajo glasovi članov, je odvisna od njihovih prispevkov v ITER. Skupnosti sta 31. decembra 2007 v ITER neposredno investirali 39 milijonov EUR.

2.3.3   Jamstveni sklad

ČISTA SREDSTVA JAMSTVENEGA SKLADA (4)

4

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Kratkoročne naložbe: za prodajo razpoložljiva sredstva | 901 | 932 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 249 | 440 |
| Gibljiva sredstva | 1 150 | 1 372 |
| Tekoče obveznosti | (1) | (1) |
| Čista sredstva | 1 149 | 1 371 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Kratkoročne naložbe: za prodajo razpoložljiva sredstva

901

932

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

249

440

Gibljiva sredstva

Gibljiva sredstva

1 150

1 150

1 372

1 372

Tekoče obveznosti

Tekoče obveznosti

(1)

(1)

(1)

(1)

Čista sredstva

Čista sredstva

1 149

1 149

1 371

1 371

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera dasta Skupnosti jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj Evropske unije in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj Evropske unije. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna Skupnosti, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodkov od obresti na investirana sredstva Sklada in izterjanih zneskov v primeru zamude dolžnikov, za katere je Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se plača nazaj v posebno postavko v izkazu prihodkov splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

Evropski skupnosti morata vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek na razpolago v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun.

Ta rezerva v znesku 1 118 milijonov EUR ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih posojil na dan 31. decembra 2007. Čista sredstva Sklada so na dan 31. decembra 2007 znašala 1 152 milijonov EUR (pred izločitvijo dolžniških certifikatov v okviru makrofinančne pomoči). Razlika med čistimi sredstvi in zneskom rezerve ustreza presežku, ki ga je treba vrniti v proračun, tj. 34 milijonov EUR.

Jamstveni sklad ima en vrednostni papir s spremenljivo obrestno mero, ki sta ga izdali Evropski skupnosti (makrofinančna pomoč), v znesku 3 milijone EUR in zato je treba iz zaključnega računa Skupnosti izločiti sredstva (Jamstveni sklad) in obveznosti (makrofinančna pomoč). Spremembe poštene vrednosti pri portfelju za prodajo razpoložljivih dolžniških vrednostnih papirjev so bile leta 2007 pripoznane v lastniškem kapitalu, in sicer v višini (19) milijonov EUR. Ustrezni znesek je leta 2006 znašal (32) milijonov EUR.

Strategije obvladovanja finančnih tveganj Jamstvenega sklada so opisane v oddelku E.7.

E.7

2.3.4   Druge naložbe

2.3.4.1   Za prodajo razpoložljiva sredstva

Ta postavka vključuje naložbe in udeležbe, nabavljene, da bi pomagali upravičencem razviti njihove poslovne dejavnosti.

Dolgoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | EBRD | Posli rizičnega kapitala | Sklad za zagon pri ETF | EFSE | Drugo | Skupaj |
| Znesek na dan 31.12.2006 | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Pridobitve | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Odtujitve/odtegnitve | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Izguba zaradi oslabitve | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Znesek na dan 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

v mio. EUR

EBRD

Posli rizičnega kapitala

Sklad za zagon pri ETF

EFSE

Drugo

Skupaj

Znesek na dan 31.12.2006

157

211

74

49

4

495

Pridobitve

0

27

38

3

1

69

Odtujitve/odtegnitve

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital

0

(2)

12

3

0

13

Izguba zaradi oslabitve

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Znesek na dan 31.12.2007

Znesek na dan 31.12.2007

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Naložba v Evropsko banko za obnovo in razvoj (European Bank for Reconstruction and Development – EBRD)

Komisija je vpisala 3 % skupnega kapitala EBRD v višini 20 milijard EUR. Na datum bilance stanja je vpoklicani kapital znašal 157 milijonov EUR, od katerih je bilo plačanih 154 milijonov EUR. Neporavnana plačila vpoklicanega kapitala (3 milijone EUR) so zajeta med dolgoročnimi obveznostmi in izkazana po odplačni vrednosti. Neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala znašajo 443 milijonov EUR in so vključena kot pogojne obveznosti med zunajbilančne postavke. Ker EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne odpise zaradi oslabitve.

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so zneski odobreni finančnim posrednikom za financiranje kapitalskih naložb. Čeprav imajo nekatere od teh pogodb značilnosti posojil, celoten portfelj šteje za posredne kapitalske naložbe, ker velika večina teh pogodb o financiranju nima osnovnih in sestavnih značilnosti posojila (saj ne vsebujejo niti fiksnih odplačilnih rokov niti obrestne mere, odobrene za glavnico). Te naložbe so izkazane po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitev, saj ni razpoložljivih objavljenih tržnih cen na delujočem trgu, njihove poštene vrednosti pa trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti.

Druge naložbe

Najpomembnejši zneski zadevajo program za rast in zaposlovanje in večletni program pod skrbništvom EIS, ki podpirata ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala (98 milijonov EUR). Vključenih je tudi 55 milijonov EUR za Evropski sklad za jugovzhodno Evropo, ki je investicijska družba s spremenljivim delniškim kapitalom (SICAV). Splošni cilj sklada EFSE je spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje v jugovzhodni Evropi s trajnostnim zagotavljanjem dodatnega razvojnega financiranja preko lokalnih finančnih posrednikov. Skupnosti imata trenutno okrog 16 % glasovalnih pravic.

2.3.4.2   Sredstva v posesti za trgovanje

ESPJ v likvidaciji je sklenila pogodbo o obrestni zamenjavi ter pogodbo o kombinaciji obrestne in medvalutne obrestne zamenjave. Poštena vrednost teh obrestnih zamenjav je bila izračunana z diskontiranjem čistih fiksnih denarnih tokov z uporabo brezkuponskih obrestnih mer zamenjave na datum bilance stanja. Ta poštena vrednost (vključno z natečenimi obrestmi) teh zamenjav s končno zapadlostjo več kot eno leto po datumu bilance stanja znaša 13 milijonov EUR (leta 2006 je znašala 21 milijonov EUR).

2.4   POSOJILA

Ta postavka zajema zneske posojil, ki se dolgujejo Evropskima skupnostma in zapadejo pozneje kot v enem letu.

2.4.1   Posojila, odobrena iz proračuna Evropskih skupnosti in ESPJ v likvidaciji

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila s posebnimi pogoji | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2006 | 161 | 39 | 200 |
| Vračila | (18) | (8) | (26) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 12 | 3 | 15 |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |

v mio. EUR

Posojila s posebnimi pogoji

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2006

161

39

200

Vračila

(18)

(8)

(26)

Spremembe knjigovodske vrednosti

12

3

15

Skupaj na dan 31.12.2007

Skupaj na dan 31.12.2007

155

155

34

34

189

189

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji so posojila, odobrena po ugodnejših obrestnih merah kot del sodelovanja z državami nečlanicami. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,39 % in 12,36 %.

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila so posojila, ki jih ESPJ v likvidaciji odobri iz lastnih sredstev v skladu s členom 54 in členom 54(2) Pogodbe ESPJ. Ta posojila so odobrena po fiksni enoodstotni obrestni meri, zato se štejejo za posojila po ugodnejših obrestnih merah. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 2,806 % in 22,643 %.

2.4.2   Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Posojila Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2006 | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Nova posojila | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Vračila | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Tečajne razlike | 0 | 0 | (34) | (34) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 1 | 2 | (4) | (1) |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| Rok zapadlosti < 1 leto | 63 | 0 | 75 | 138 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

v mio. EUR

Makrofinančna pomoč

Posojila Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2006

977

442

499

1 918

Nova posojila

0

39

88

127

Vračila

(183)

(1)

(71)

(255)

Tečajne razlike

0

0

(34)

(34)

Spremembe knjigovodske vrednosti

1

2

(4)

(1)

Skupaj na dan 31.12.2007

795

482

478

1 755

Rok zapadlosti < 1 leto

Rok zapadlosti < 1 leto

63

63

0

0

75

75

138

138

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS.

Na podlagi premislekov o pomembnosti se metoda efektivnih obresti ne uporablja ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla se knjižijo neposredno v breme izkaza poslovnega izida.

Posojila Euratom

Euratom je ločen pravni subjekt Evropske unije, ki ga zastopa Evropska komisija. Cilj tega subjekta je odobriti posojila državam članicam in nečlanicam, in sicer:

| — | se posojila Euratom državam članicam odobrijo za financiranje investicijskih projektov v teh državah članicah, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu. |
| --- | --- |

—

se posojila Euratom državam članicam odobrijo za financiranje investicijskih projektov v teh državah članicah, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu.

| — | se posojila Euratom državam nečlanicam odobrijo za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo. |
| --- | --- |

—

se posojila Euratom državam nečlanicam odobrijo za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo.

Na podlagi premislekov o pomembnosti se metoda efektivnih obresti ne uporablja ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla se knjižijo neposredno v breme izkaza poslovnega izida.

Posojila ESPJ v likvidaciji

Ta postavka večinoma zajema posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter dva dolžniška vrednostna papirja, ki ne kotirata na borzi in ju je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom. Ta dva dolžniška vrednostna papirja se bosta do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljala za pokritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili. Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti.

Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

| Najeta posojila | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| ESPJ v likvidaciji | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Najeta posojila

31.12.2007

31.12.2006

Makrofinančna pomoč

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

ESPJ v likvidaciji

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5   DOLGOROČNO PREDFINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Predfinanciranje Evropskih skupnosti: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 382 | 300 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 315 | 549 |
| Decentralizirano upravljanje | 31 | 50 |
| Drugo | 11 | 21 |
| Skupaj | 739 | 920 |
| Predfinanciranje tretjih strank: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 41 | 57 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 3 | 30 |
| Decentralizirano upravljanje | 33 | 224 |
| Deljeno upravljanje | 12 875 | 20 744 |
| Skupno upravljanje | 324 | 450 |
| Skupaj | 13 276 | 21 505 |
| Dolgoročno predfinanciranje skupaj | 14 015 | 22 425 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Predfinanciranje Evropskih skupnosti:

Neposredno centralizirano upravljanje

382

300

Posredno centralizirano upravljanje

315

549

Decentralizirano upravljanje

31

50

Drugo

11

21

Skupaj

739

739

920

920

Predfinanciranje tretjih strank:

Neposredno centralizirano upravljanje

41

57

Posredno centralizirano upravljanje

3

30

Decentralizirano upravljanje

33

224

Deljeno upravljanje

12 875

20 744

Skupno upravljanje

324

450

Skupaj

13 276

13 276

21 505

21 505

Dolgoročno predfinanciranje skupaj

Dolgoročno predfinanciranje skupaj

14 015

14 015

22 425

22 425

Največji del zneskov dolgoročnega predfinanciranja je povezanih z ukrepi strukturnih skladov. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predfinanciranja prikazani kot dolgoročne terjatve. Znatno zmanjšanje zneska predfinanciranja v deljenem upravljanju izvira iz strukturnih skladov, v katerih so bile transakcije v zvezi s programi za obdobje 2000–2006 prerazporejene v kratkoročno predfinanciranje (glej pojasnilo E.2.9). Razlog za prerazporeditev je, da ti programi vključujejo ukrepe, ki jih je treba izvesti do konca leta 2008. Ustrezni zneski predfinanciranja bodo zato potrjeni v letu 2008 ali kot del priprave zaključnih računov.

E.2.9

2.6   DOLGOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Terjatve do držav članic | 93 | 272 |
| Posojila ESPJ zaposlenim | 15 | 17 |
| Drugo | 13 | 34 |
| Jamstva in depoziti | 6 | 5 |
| Skupaj | 127 | 328 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Terjatve do držav članic

93

272

Posojila ESPJ zaposlenim

15

17

Drugo

13

34

Jamstva in depoziti

6

5

Skupaj

Skupaj

127

127

328

328

Zneski, ki jih je treba izterjati od držav članic, se nanašajo na zneske, ki jih nekdanje države pristopnice dolgujejo ESPJ v likvidaciji. Skupni prispevek znaša 212 milijonov EUR (vključno s prispevki Bolgarije in Romunije) in se plača v štirih obrokih do leta 2012. Ob koncu leta je čista sedanja vrednost teh prispevkov znašala 144 milijonov EUR (leta 2006: 138 milijonov EUR), razdeljeno na dolgoročne terjatve v višini 93 milijonov EUR (leta 2006: 104 milijonov EUR) in kratkoročne terjatve v višini 51 milijonov EUR (leta 2006: 34 milijonov EUR). Terjatve do držav članic so na dan 31. decembra 2006 vključevale tudi znesek v višini 168 milijonov EUR v zvezi s sklepom Komisije iz leta 2005 o zmanjšanju pomoči, dodeljene iz ESRR eni od držav članic. Ta znesek je zdaj vključen v kratkoročne terjatve, saj zapade leta 2008.

GIBLJIVA SREDSTVA

2.7   ZALOGE

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Znanstvena oprema: |
| znanstveni material | 9 | 11 |
| cepljivi materiali in težka voda | 19 | 30 |
| znanstveni material za nadaljnjo prodajo | 45 | 60 |
| Cepiva | 8 | 7 |
| Proizvodni materiali | 7 | 7 |
| Publikacije in blago za nadaljnjo prodajo | 0 | 0 |
| Skupaj | 88 | 115 |

v mio. EUR

Opis

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Znanstvena oprema:

znanstveni material

9

11

cepljivi materiali in težka voda

19

30

znanstveni material za nadaljnjo prodajo

45

60

Cepiva

8

7

Proizvodni materiali

7

7

Publikacije in blago za nadaljnjo prodajo

0

0

Skupaj

Skupaj

88

88

115

115

Zaloga publikacij, ki jo ima in/ali upravlja Urad za publikacije, je izkazana po nižji od naslednjih dveh vrednosti, ali nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, ki je približno nič. Poleg tega so publikacije, ki se razdelijo brezplačno, v celoti odpisane, saj je njihova čista iztržljiva vrednost nič. Ti odpisi znašajo 18 milijonov EUR, zato je knjigovodska vrednost zgoraj prikazanih publikacij nič.

2.8   KRATKOROČNE NALOŽBE

Kratkoročne naložbe so sestavljene iz za prodajo razpoložljivih vrednostnih papirjev, kupljenih zaradi njihovega naložbenega donosa ali katerih namen je vzpostaviti posebno strukturo sredstev ali sekundarni vir likvidnosti, in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer.

2.8.1   Kratkoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESPJ v likvidaciji | Drugo | Skupaj |
| Znesek na dan 31.12.2006 | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Pridobitve | 593 | 0 | 593 |
| Odtujitve in odtegnitve | (542) | (22) | (564) |
| Popravek odplačne vrednosti | (18) | 0 | (18) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 3 | 0 | 3 |
| Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital | (20) | 0 | (20) |
| Znesek na dan 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |

v mio. EUR

ESPJ v likvidaciji

Drugo

Skupaj

Znesek na dan 31.12.2006

1 401

25

1 426

Pridobitve

593

0

593

Odtujitve in odtegnitve

(542)

(22)

(564)

Popravek odplačne vrednosti

(18)

0

(18)

Spremembe knjigovodske vrednosti

3

0

3

Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital

(20)

0

(20)

Znesek na dan 31.12.2007

Znesek na dan 31.12.2007

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

ESPJ v likvidaciji

Vse naložbe so dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v EUR in kotirajo na delujočih trgih. Podrobnosti o naložbenem portfelju po vrstah izdajateljev in po bonitetnih ocenah so opisane v oddelku E.7. Na dan 31. decembra 2007 je vrednost dolžniških vrednostnih papirjev (izražena po pošteni vrednosti), ki dokončno zapadejo v letu 2008, znašala 146 milijonov EUR (leta 2006: 135 milijonov EUR).

E.7

2.9   KRATKOROČNO PREDFINANCIRANJE

Razdelitev neobračunanih zneskov po vrstah upravljanja prikazuje plačila predfinanciranja, izvedena od leta 2005. Nedodeljeni zneski predfinanciranja so zneski, ki so bili prvič vključeni v otvoritveno bilanco stanja za leto 2005 in so posebej prikazani v eni vrstici, saj za čas pred 31. decembrom 2004 ni razpoložljivih podatkov o razdelitvi po vrstah upravljanja proračuna.

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški pomenijo znesek upravičenih stroškov, ki so jih po ocenah imeli prejemniki neobračunanih zneskov predfinanciranja ob koncu leta, vendar jih Skupnostma še niso prijavili. Ti zneski se obravnavajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Glavni razlog za znatno povečanje v primerjavi z letom 2006 je prenos zneskov strukturnih skladov iz dolgoročnega v kratkoročno predfinanciranje (glej pojasnilo E.2.5 zgoraj). Čeprav ti zneski zadevajo deljeno upravljanje, so predstavljeni v vrstici „nedodeljenih zneskov“, saj gre za plačila predfinanciranja, izvedena pred 31. decembrom 2004 (glej zgoraj).

E.2.5

ZNESKI KRATKOROČNEGA PREDFINANCIRANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Bruto zneski predfinanciranja Evropskih skupnosti: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | subvencije za ukrepe | 9 715 | 8 850 |
| | subvencije za delovanje | 142 | 167 |
| Posredno centralizirano upravljanje | nacionalne agencije | 1 736 | 778 |
| | finančne dejavnosti | 3 | 12 |
| | drugo | 497 | 6 |
| Decentralizirano upravljanje | | 545 | 381 |
| Drugo | | 615 | 686 |
| Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije | 189 | 8 |
| Nedodeljeni saldi predfinanciranja | | 2 126 | 3 577 |
| Bruto zneski predfinanciranja skupaj | | 15 568 | 14 465 |
| Zmanjšano za kratkoročno vnaprej vračunane stroške: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | (9 234) | (8 189) |
| Posredno centralizirano upravljanje | | (1 973) | (1 135) |
| Decentralizirano upravljanje | | (595) | (232) |
| Drugo | | (336) | (75) |
| Predfinanciranje Evropskih skupnosti skupaj | 3 430 | 4 834 |
| Predfinanciranje tretjih strank: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | javna naročila | 638 | 545 |
| | poslovanje | 457 | 470 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 29 | 3 |
| Decentralizirano upravljanje | | 735 | 599 |
| Deljeno upravljanje | | 3 229 | 937 |
| Skupno upravljanje | | 1 135 | 578 |
| Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije | 15 | 177 |
| Nedodeljeni saldi predfinanciranja | | 19 278 | 2 930 |
| Bruto zneski predfinanciranja skupaj | | 25 516 | 6 239 |
| Zmanjšano za kratkoročno vnaprej vračunane stroške: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | (1 235) | (1 532) |
| Decentralizirano upravljanje | | (699) | (468) |
| Deljeno upravljanje | | (5 579) | (906) |
| Skupno upravljanje | | (798) | (79) |
| Drugo | | (52) | (33) |
| Predfinanciranje tretjih strank skupaj: | 17 153 | 3 221 |
| Kratkoročno predfinanciranje skupaj | | 20 583 | 8 055 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Bruto zneski predfinanciranja Evropskih skupnosti:

Neposredno centralizirano upravljanje

subvencije za ukrepe

subvencije za ukrepe

9 715

8 850

subvencije za delovanje

subvencije za delovanje

142

167

Posredno centralizirano upravljanje

nacionalne agencije

nacionalne agencije

1 736

778

finančne dejavnosti

finančne dejavnosti

3

12

drugo

drugo

497

6

Decentralizirano upravljanje

545

381

Drugo

615

686

Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije

189

8

Nedodeljeni saldi predfinanciranja

2 126

3 577

Bruto zneski predfinanciranja skupaj

Bruto zneski predfinanciranja skupaj

15 568

15 568

14 465

14 465

Zmanjšano za kratkoročno vnaprej vračunane stroške:

Neposredno centralizirano upravljanje

(9 234)

(8 189)

Posredno centralizirano upravljanje

(1 973)

(1 135)

Decentralizirano upravljanje

(595)

(232)

Drugo

(336)

(75)

Predfinanciranje Evropskih skupnosti skupaj

Predfinanciranje Evropskih skupnosti skupaj

3 430

3 430

4 834

4 834

Predfinanciranje tretjih strank:

Neposredno centralizirano upravljanje

javna naročila

javna naročila

638

545

poslovanje

poslovanje

457

470

Posredno centralizirano upravljanje

29

3

Decentralizirano upravljanje

735

599

Deljeno upravljanje

3 229

937

Skupno upravljanje

1 135

578

Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije

15

177

Nedodeljeni saldi predfinanciranja

19 278

2 930

Bruto zneski predfinanciranja skupaj

25 516

25 516

6 239

6 239

Zmanjšano za kratkoročno vnaprej vračunane stroške:

Neposredno centralizirano upravljanje

(1 235)

(1 532)

Decentralizirano upravljanje

(699)

(468)

Deljeno upravljanje

(5 579)

(906)

Skupno upravljanje

(798)

(79)

Drugo

(52)

(33)

Predfinanciranje tretjih strank skupaj:

Predfinanciranje tretjih strank skupaj:

17 153

17 153

3 221

3 221

Kratkoročno predfinanciranje skupaj

Kratkoročno predfinanciranje skupaj

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10   KRATKOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo | 160 | 119 |
| Kratkoročne terjatve | 5 441 | 4 193 |
| Razne terjatve | 27 | 26 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški | 6 423 | 5 458 |
| Skupaj | 12 051 | 9 796 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo

160

119

Kratkoročne terjatve

5 441

4 193

Razne terjatve

27

26

Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

6 423

5 458

Skupaj

Skupaj

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1   Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo

Ti zneski zadevajo predvsem posojila, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (138 milijonov EUR, za več podrobnosti glej pojasnilo 2.4 zgoraj).

2.4

2.10.2   Kratkoročne terjatve

| v mio. EUR |
| --- |
| Kontna skupina | Na dan 31.12.2007 | Na dan 31.12.2006 |
| Bruto znesek | Odpis | Čista vrednost | Bruto znesek | Odpis | Čista vrednost |
| Stranke | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Države članice | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Drugo | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| Skupaj | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

v mio. EUR

Kontna skupina

Na dan 31.12.2007

Na dan 31.12.2006

Bruto znesek

Odpis

Čista vrednost

Bruto znesek

Odpis

Čista vrednost

Stranke

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Države članice

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Drugo

111

(13)

98

42

(12)

30

Skupaj

Skupaj

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1   Stranke

V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2007 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja. Največji del tega zneska se nanaša na globe, ki jih je naložila Komisija, bruto znesek pa znaša 3 650 milijonov EUR. Te terjatve so precej višje od terjatev leta 2006, ko so znašale 2 687 milijonov EUR.

2.10.2.2   Terjatve do držav članic

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Terjatve EKJS |
| Terjatve EKJS | 902 | 1 009 |
| Odpis | (483) | (477) |
| Skupaj | 419 | 532 |
| Plačani DDV, izterljiv od držav članic | 24 | 22 |
| Lastna sredstva |
| Določena na računu A, jih je treba še izterjati | 75 | 79 |
| Določena na posebnem računu, jih je treba še izterjati | 1 333 | 1 347 |
| Odpis | (773) | (779) |
| Drugo | 38 | 0 |
| Skupaj | 673 | 647 |
| Druge terjatve do držav članic | 501 | 266 |
| Skupaj | 1 617 | 1 467 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Terjatve EKJS

Terjatve EKJS

902

1 009

Odpis

(483)

(477)

Skupaj

419

419

532

532

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

24

24

22

22

Lastna sredstva

Določena na računu A, jih je treba še izterjati

75

79

Določena na posebnem računu, jih je treba še izterjati

1 333

1 347

Odpis

(773)

(779)

Drugo

38

0

Skupaj

673

647

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic

501

501

266

266

Skupaj

Skupaj

1 617

1 617

1 467

1 467

Terjatve iz naslova Jamstvenega oddelka EKJS

Ta postavka zajema terjatve do upravičencev do pomoči iz Jamstvenega oddelka EKJS na dan 31. decembra 2007, kakor so jih prijavile in potrdile države članice 15. oktobra 2007, zmanjšano za 20 % tega zneska, ki jih države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov. Oceniti je bilo treba tudi terjatve, nastale po tej prijavi, in sicer do 31. decembra 2007. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Vknjižba tega popravka vrednosti ne pomeni, da Komisija odstopa od prihodnje izterjave teh zneskov.

Lastna sredstva

Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani brez odbitka. Na podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet odpis v višini 773 milijonov EUR. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti.

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic vključujejo 19 milijonov EUR stroškov za izterjavo in predujme EKJS v višini 227 milijonov EUR. V to postavko je vključenih tudi 168 milijonov EUR v zvezi s sklepom Komisije iz leta 2005 o zmanjšanju pomoči, dodeljene iz ESRR eni od držav članic.

2.10.3   Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so kratkoročno nezaračunani prihodki v znesku 6 129 milijonov EUR. Največji del zneskov kratkoročno nezaračunanih prihodkov se nanaša na tradicionalna lastna sredstva (kmetijske dajatve, prelevmane na sladkor in carine). Na dan 31. decembra 2007 so znašala 2,7 milijarde EUR. Drugi znatni zneski vključujejo 1,3 milijarde EUR namenskih prejemkov za kmetijstvo za november in december 2007, 1,5 milijarde EUR zbranih začasnih zneskov za prestrukturiranje sektorja sladkorja, 350 milijonov EUR v zvezi z neizvršenimi odločbami o popravkih zaradi skladnosti pri EKJS in 82 milijonov EUR v zvezi s predvideno izterjavo stroškov iz programa strukturnih skladov za ribištvo za obdobje 1994–1999. Drugi zneski, vključeni kot kratkoročno nezaračunani prihodki, so prihodki od zamudnih obresti, natečene bančne obresti in natečene obresti na zneske predfinanciranja.

Vključeni so tudi odloženi stroški v višini 243 milijonov EUR, od tega se glavni zneski nanašajo na predčasna plačila v višini 49 milijonov EUR za plačilo najema prostorov in 24 milijonov EUR za predelavo prostorov, 57 milijonov EUR pa je bilo plačanih za dvostranske sporazume o ribolovu s tretjimi državami.

2.11   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Denarna sredstva brez omejitev: |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | 11 313 | 11 467 |
| Tekoči računi | 956 | 933 |
| Računi izločenih sredstev | 81 | 82 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | 2 | 3 |
| Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev | 1 367 | 975 |
| Skupaj | 13 719 | 13 460 |
| Denarna sredstva z omejitvami | 5 037 | 2 924 |
| Skupaj | 18 756 | 16 384 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Denarna sredstva brez omejitev:

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

11 313

11 467

Tekoči računi

956

933

Računi izločenih sredstev

81

82

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

2

3

Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev

1 367

975

Skupaj

Skupaj

13 719

13 719

13 460

13 460

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

5 037

5 037

2 924

2 924

Skupaj

Skupaj

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1   Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima Komisija na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi EFTE ter na tekočih računih, na računih izločenih sredstev, v obliki kratkoročnih bančnih depozitov in v manjših zneskih gotovine.

Saldo pri zakladnicah in centralnih bankah je razmeroma visok, ker je bilo treba na podlagi spremembe proračuna ob koncu leta državam članicam vrniti 5 889 milijonov EUR, kar je bilo storjeno na prvi delovni dan leta 2008. S tem povezana obveznost je prikazana med tekočimi obveznostmi iz poslovanja – glej tudi pojasnilo 2.18.2 spodaj.

2.18.2

2.11.2   Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost.

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki za namene izkaza denarnih tokov vključujejo:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 18 756 | 16 384 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3) | 249 | 440 |
| Skupaj | 19 005 | 16 824 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

18 756

16 384

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3)

2.3.3

249

440

Skupaj

Skupaj

19 005

19 005

16 824

16 824

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

2.12   PREJEMKI ZAPOSLENIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2006 | Sprememba rezervacij | Porabljeni zneski | Znesek na dan 31.12.2007 |
| Pokojnine – osebje | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Pokojnine – drugi | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| Skupaj | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12.2006

Sprememba rezervacij

Porabljeni zneski

Znesek na dan 31.12.2007

Pokojnine – osebje

29 204

1 844

(836)

30 212

Pokojnine – drugi

225

267

(11)

481

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2 771

96

(80)

2 787

Skupaj

Skupaj

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1   Pokojnine – osebje

Na dan 31. decembra 2007 so bila pravila o pokojninskem sistemu za evropske uradnike določena z najnovejšo različico Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (v veljavi od 1. maja 2004). Pravila o pokojninah osebja se neposredno uporabljajo v vseh državah članicah. Ta ureditev zajema vse različne vrste pokojnin in nadomestil (starostno, invalidsko, družinsko).

V skladu s členom 83 Kadrovskih predpisov plačila pokojnin po pokojninskem sistemu bremenijo proračun Skupnosti. Rezervacije za te stroške se ne financirajo, vendar države članice skupaj jamčijo za plačilo teh pokojnin v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoročnemu financiranju tega sistema prispevajo eno tretjino s plačevanjem obveznega prispevka.

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema za evropske uradnike so bile ocenjene na podlagi populacije zaposlenih na dan 31. decembra 2007 in na ta dan veljavnih pravil iz Kadrovskih predpisov. Ta ocena je zajemala prejemke, povezane z delovno dobo, invalidnostjo in preživelimi družinskimi člani (različne vrste pokojnine in invalidnino). Opravljena je bila v skladu z metodologijo MRS 19. Ta računovodski standard zahteva, da delodajalec redno določa svojo aktuarsko obveznost ter pri tem upošteva obljubljene prejemke v obdobju aktivne zaposlitve in predvidena povečanja plač.

Metoda aktuarske ocene, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Glavne aktuarske predpostavke, na razpolago na dan ocenjevanja in uporabljene pri ocenjevanju:

| 1. | Nominalna diskontna stopnja je temeljila na državnih obveznicah v euroobmočju decembra 2007, in sicer za obdobje, podobno dolgo obdobju trajanja sistema (19 let), kot ocena krivulje donosnosti brezkuponskih vrednostnih papirjev v eurih v decembru 2007 za isto obdobje, ki je znašala 4,7 %. V skladu z MRS 19 mora biti stopnja inflacije pričakovana stopnja inflacije v obdobju trajanja sistema: zato mora biti določena za naprej in je tako temeljila na predvidenih vrednostih, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Pričakovana dolgoročna stopnja inflacije je znašala 2,3 %, realna diskontna stopnja pa je tako znašala 2,4 %. |
| --- | --- |

1.

Nominalna diskontna stopnja je temeljila na državnih obveznicah v euroobmočju decembra 2007, in sicer za obdobje, podobno dolgo obdobju trajanja sistema (19 let), kot ocena krivulje donosnosti brezkuponskih vrednostnih papirjev v eurih v decembru 2007 za isto obdobje, ki je znašala 4,7 %. V skladu z MRS 19 mora biti stopnja inflacije pričakovana stopnja inflacije v obdobju trajanja sistema: zato mora biti določena za naprej in je tako temeljila na predvidenih vrednostih, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Pričakovana dolgoročna stopnja inflacije je znašala 2,3 %, realna diskontna stopnja pa je tako znašala 2,4 %.

| 2. | Tablice umrljivosti so enake tistim, ki so bile uporabljene pri oceni obveznosti iz leta 2004 („Tablice umrljivosti EU 2004“). |
| --- | --- |

2.

Tablice umrljivosti so enake tistim, ki so bile uporabljene pri oceni obveznosti iz leta 2004 („Tablice umrljivosti EU 2004“).

| 3. | Splošna rast plač, ki je enaka splošni revalorizaciji pokojnin, je temeljila na 12-letnem drsečem povprečju revaloriziranih statističnih podatkov o plačah in pokojninah za obdobje 1996–2007, ki je znašalo 0,4 %. Povečanje posameznih plač, ki presega stopnjo splošne rasti plač, je bilo posodobljeno, da se upoštevajo napredovanja iz leta 2007. V tej razpredelnici so podrobno predstavljene stopnje povečanja posameznih plač po razredih in stopnjah ter pričakovanih letih upokojitve od leta 2008 do leta 2052. |
| --- | --- |

3.

Splošna rast plač, ki je enaka splošni revalorizaciji pokojnin, je temeljila na 12-letnem drsečem povprečju revaloriziranih statističnih podatkov o plačah in pokojninah za obdobje 1996–2007, ki je znašalo 0,4 %. Povečanje posameznih plač, ki presega stopnjo splošne rasti plač, je bilo posodobljeno, da se upoštevajo napredovanja iz leta 2007. V tej razpredelnici so podrobno predstavljene stopnje povečanja posameznih plač po razredih in stopnjah ter pričakovanih letih upokojitve od leta 2008 do leta 2052.

| 4. | Koeficienti deleža poročenih ob upokojitvi so za aktivne uradnike temeljili na statističnih podatkih o populaciji uradnikov ter znašajo 90 % za moške in 60 % za ženske – za nekdanje uradnike (upokojence in invalide) je bil uporabljen dejanski delež poročenih. |
| --- | --- |

4.

Koeficienti deleža poročenih ob upokojitvi so za aktivne uradnike temeljili na statističnih podatkih o populaciji uradnikov ter znašajo 90 % za moške in 60 % za ženske – za nekdanje uradnike (upokojence in invalide) je bil uporabljen dejanski delež poročenih.

| 5. | Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravičen do polnih pravic, ob upoštevanju zmanjšanja za predčasne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na največ 65 let. |
| --- | --- |

5.

Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravičen do polnih pravic, ob upoštevanju zmanjšanja za predčasne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na največ 65 let.

Obveznosti zajemajo zgoraj opredeljene pravice za naslednje osebe:

| 1. | aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2007 na vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem za evropske uradnike; |
| --- | --- |

1.

aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2007 na vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem za evropske uradnike;

| 2. | zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu za evropske uradnike (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let); |
| --- | --- |

2.

zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu za evropske uradnike (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let);

| 3. | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine; |
| --- | --- |

3.

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine;

| 4. | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine; |
| --- | --- |

4.

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine;

| 5. | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine; |
| --- | --- |

5.

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine;

| 6. | prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane). |
| --- | --- |

6.

prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane).

Število članov pokojninskega sistema za evropske uradnike na dan 31. decembra 2007 je bilo vzeto iz podatkovne baze Komisije. Rezultati, pridobljeni v okviru te študije, so bili primerjani z ocenami, ki so temeljile na prejšnji aktuarski oceni na dan 31. decembra 2006.

Glavni poudarki so naslednji:

| — | Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2007 ocenjena na 34 567 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2007 ocenjena na 34 567 milijonov EUR.

| — | Realna diskontna stopnja se je z 1,9 % v letu 2006 spremenila na 2,4 % v letu 2007; če se poleg tega upošteva še učinek splošne rasti plač (0,5 % v letu 2006 in 0,4 % v letu 2007), se je neto diskontna stopnja z 1,4 % v letu 2006 spremenila na 2,0 % v letu 2007. To je eden glavnih razlogov za zmanjšanje skupne obveznosti. |
| --- | --- |

—

Realna diskontna stopnja se je z 1,9 % v letu 2006 spremenila na 2,4 % v letu 2007; če se poleg tega upošteva še učinek splošne rasti plač (0,5 % v letu 2006 in 0,4 % v letu 2007), se je neto diskontna stopnja z 1,4 % v letu 2006 spremenila na 2,0 % v letu 2007. To je eden glavnih razlogov za zmanjšanje skupne obveznosti.

| — | Stroški službovanja so bili za leto 2007 ocenjeni na 1 300 milijonov EUR, stroški obresti pa na 1 313 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Stroški službovanja so bili za leto 2007 ocenjeni na 1 300 milijonov EUR, stroški obresti pa na 1 313 milijonov EUR.

| — | Ocenjeni aktuarski dobički za zadevno leto so znašali 1 943 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Ocenjeni aktuarski dobički za zadevno leto so znašali 1 943 milijonov EUR.

| — | Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 3 317 oseb. |
| --- | --- |

—

Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 3 317 oseb.

| — | Izračuni bruto pokojnin in družinskih dodatkov temeljijo na Kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

—

Izračuni bruto pokojnin in družinskih dodatkov temeljijo na Kadrovskih predpisih.

| — | Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi iz naslova teh prihodnjih plačil (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov Skupnosti v letu plačila) v bilanco stanja. |
| --- | --- |

—

Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi iz naslova teh prihodnjih plačil (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov Skupnosti v letu plačila) v bilanco stanja.

2.12.2   Pokojnine – drugi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča (in Sodišča prve stopnje), Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, urada evropskega varuha človekovih pravic, urada evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. Prvič je v to postavko vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti nekaterih poslancev Parlamenta.

2.12.3   Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo imata Skupnosti zaradi prispevka v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem.

2.13   DOLGOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2006 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije | Diskontiranje sedanje vrednosti | Znesek na dan 31.12.2007 |
| Pravne zadeve | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Finančne rezervacije | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Veterinarski sklad za nujne primere | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Drugo | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| Skupaj | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12.2006

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije

Diskontiranje sedanje vrednosti

Znesek na dan 31.12.2007

Pravne zadeve

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Razgradnja jedrskih objektov

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Finančne rezervacije

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Veterinarski sklad za nujne primere

0

21

0

0

0

0

21

Drugo

3

1

(1)

0

0

3

Skupaj

Skupaj

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Pravne zadeve

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po letu 2008 v zvezi z več pravnimi zadevami, ki se obravnavajo. Največji del zneska, 277 milijonov EUR, zadeva sodne zadeve, v katerih na dan 31. decembra 2007 sodba še ni bila izrečena, v zvezi s finančnimi popravki za odhodke Jamstvenega oddelka EKJS in za druge sodne zadeve v zvezi s kmetijskimi odhodki.

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2002 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov opravil študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki. Njihova ocena znaša 1 145 milijonov EUR (vključno s 76 milijoni EUR, ki pomenijo oceno stroškov za možnost „green field“, tj. popolno uničenje vseh zgradb) in je osnova za rezervacije, ki se vključijo v računovodske izkaze. V skladu z računovodskimi pravili Skupnosti se te rezervacije indeksirajo za inflacijo (po stopnji 2,5 %) in potem diskontirajo na neto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske brezkuponske obveznice). Na dan 31. decembra 2007 so take rezervacije v višini 960 milijonov EUR, zmanjšane za do zdaj nastale stroške v višini 138 milijonov EUR, kar znaša 822 milijonov EUR, razdeljenih na zneske, ki se bodo po pričakovanjih plačali v letu 2008 (78 milijonov EUR) in pozneje (744 milijonov EUR).

Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 30 let) je treba poudariti, da je ta ocena do neke stopnje negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

V okviru Jamstvenega sklada za MSP iz leta 1998 in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 je Evropski investicijski sklad (EIS) pooblaščen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z uveljavljanimi in neuveljavljanimi jamstvi, omejeno. Finančne rezervacije na datum bilance stanja pri obeh skladih ustrezajo plačilnim obveznostim do finančnih posrednikov, zmanjšanim za neto zneske iz zahtevkov za plačilo, vloženih do tega datuma. Dolgoročne finančne rezervacije se diskontirajo na neto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponske zamenjave v eurih).

Rezervacije za Veterinarski sklad za nujne primere

Te rezervacije se nanašajo na ocene prispevkov Skupnosti za različne države članice iz Veterinarskega sklada za nujne primere za izbruhe nekaterih živalskih bolezni v skupni vrednosti 42 milijonov EUR (leta 2006: 35 milijonov EUR), razdeljenih na zneska, ki se bosta poravnala leta 2008 (21 milijonov EUR) in pozneje (21 milijonov EUR). Zneski v višini 9 milijonov EUR, katerih plačilo je že odobreno, so vključeni kot obveznosti do držav članic.

2.14   DOLGOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

2.14.1   Najeta posojila

| v mio. EUR |
| --- |
| Naziv | Stanje na dan 31.12.2006 | Novo najemanje posojil | Vračila | Tečajne razlike | Spremembe knjigovodske vrednosti | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Makrofinančna pomoč | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| Euratom | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| ESPJ v likvidaciji | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| Skupaj | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

v mio. EUR

Naziv

Stanje na dan 31.12.2006

Novo najemanje posojil

Vračila

Tečajne razlike

Spremembe knjigovodske vrednosti

Stanje na dan 31.12.2007

Makrofinančna pomoč

969

0

(177)

0

0

792

Euratom

442

39

(1)

0

2

482

ESPJ v likvidaciji

463

0

(2)

(37)

0

424

Skupaj

Skupaj

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

Razdelitev najetih posojil na dolgoročna in kratkoročna

| v mio. EUR |
| --- |
| Najeta posojila | Zapadlost < 1 leto | Zapadlost > 1 leto | Skupaj na dan 31.12.2007 |
| Makrofinančna pomoč | 60 | 732 | 792 |
| Euratom | 0 | 482 | 482 |
| ESPJ v likvidaciji | 71 | 353 | 424 |
| Skupaj | 131 | 1 567 | 1 698 |

v mio. EUR

Najeta posojila

Zapadlost < 1 leto

Zapadlost > 1 leto

Skupaj na dan 31.12.2007

Makrofinančna pomoč

60

732

792

Euratom

0

482

482

ESPJ v likvidaciji

71

353

424

Skupaj

Skupaj

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Ta postavka vključuje posojila, ki sta jih najeli Evropski skupnosti in ki zapadejo pozneje kot v enem letu (upoštevajte, da so vse številke zmanjšane za zneske Jamstvenega sklada). Najeta posojila vključujejo dolgove, dokazljive s potrdili, ki (po izločitvi) znašajo 1 344 milijonov EUR (leta 2006: 1 502 milijona EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, ki je v primeru najetih posojil ESPJ v likvidaciji povečana za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo morebitnih bistvenih stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

| Najeta posojila | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| ESPJ v likvidaciji | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Najeta posojila

31.12.2007

31.12.2006

Makrofinančna pomoč

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

ESPJ v likvidaciji

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2   Obveznosti v posesti za trgovanje

| v mio. EUR |
| --- |
| Zamenjave v ESPJ v likvidaciji | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Dolgoročne | 7 | 8 |
| Kratkoročne | 4 | 0 |
| Skupaj | 11 | 8 |

v mio. EUR

Zamenjave v ESPJ v likvidaciji

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Dolgoročne

7

8

Kratkoročne

4

0

Skupaj

Skupaj

11

11

8

8

Za več podrobnosti glej pojasnilo 2.3.4.2 zgoraj o sredstvih v posesti za trgovanje.

2.3.4.2

2.15   DRUGE DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 1 519 | 1 534 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 427 | 425 |
| Drugo | 43 | 61 |
| Skupaj | 1 989 | 2 020 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Dolgovi iz finančnih najemov

1 519

1 534

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

427

425

Drugo

43

61

Skupaj

Skupaj

1 989

2 020

Ta postavka zajema predvsem obveznosti iz najemov, ki zapadejo pozneje kot v enem letu (glej pojasnilo 2.2 zgoraj) in zneske v zvezi z nekaterimi zgradbami, ki jih je Komisija kupila in se nakupna cena odplačuje v obrokih. Ne gre za najemno pogodbo, saj je lastninska pravica takoj prešla na Komisijo.

2.2

TEKOČE OBVEZNOSTI

2.16   KRATKOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2006 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditve med postavkami | Diskontiranje sedanje vrednosti | Znesek na dan 31.12.2007 |
| Pravne zadeve | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Veterinarski sklad za nujne primere | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Finančne rezervacije | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Drugo | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| Skupaj | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12.2006

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditve med postavkami

Diskontiranje sedanje vrednosti

Znesek na dan 31.12.2007

Pravne zadeve

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Razgradnja jedrskih objektov

64

0

0

(30)

42

2

78

Veterinarski sklad za nujne primere

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Finančne rezervacije

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Drugo

35

0

(4)

0

(22)

0

9

Skupaj

Skupaj

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Ta postavka zajema del rezervacij, ki zapade v plačilo prej kot v enem letu.

2.17   KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

Ta postavka vključuje najeta posojila v višini 131 milijonov EUR, ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja (pojasnilo 2.14.1), in 4 milijone EUR v zvezi z obveznostmi v posesti za trgovanje (pojasnilo 2.14.2).

2.14.1

2.14.2

2.18   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo | 65 | 60 |
| Tekoče obveznosti iz poslovanja | 13 939 | 24 723 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 189 | 220 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki | 81 187 | 69 077 |
| Skupaj | 95 380 | 94 080 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

65

60

Tekoče obveznosti iz poslovanja

13 939

24 723

Razne obveznosti iz poslovanja

189

220

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

81 187

69 077

Skupaj

Skupaj

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1   Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 32 | 28 |
| Drugo | 33 | 32 |
| Skupaj | 65 | 60 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Obveznosti iz finančnih najemov

32

28

Drugo

33

32

Skupaj

Skupaj

65

65

60

60

2.18.2   Tekoče obveznosti iz poslovanja

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Države članice | 12 328 | 22 943 |
| Dobavitelji in drugo | 2 244 | 2 888 |
| Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti | (633) | (1 108) |
| Skupaj | 13 939 | 24 723 |

v mio. EUR

Vrsta

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Države članice

12 328

22 943

Dobavitelji in drugo

2 244

2 888

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

(633)

(1 108)

Skupaj

Skupaj

13 939

13 939

24 723

24 723

Tekoče obveznosti iz poslovanja se v glavnem nanašajo na izkaze stroškov, ki jih Komisija prejme v okviru dejavnosti subvencioniranja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja.

Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta (glej pojasnilo 2.18.3 spodaj). Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški, medtem ko so neupravičeni deli še odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, je bilo odločeno, da se neto znesek, ki ga je treba plačati, prikaže med tekočimi obveznostmi.

2.18.3

Razlog za znatno zmanjšanje v tej postavki je predvsem v premiku zneskov med postavko tekočih obveznosti iz poslovanja in postavko kratkoročno vnaprej vračunanih stroškov. To izhaja iz zgodnjega zaključka poslovnih knjig konec leta, kar je povzročilo, da je bilo manj zneskov zajetih kot obveznosti iz poslovanja v primerjavi s prejšnjim letom. Pomeni tudi, da so bili kratkoročno vnaprej vračunani stroški višji kot leta 2006, saj so bili zneski, prej knjiženi kot obveznosti iz poslovanja, zdaj knjiženi kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški.

Države članice

Osnovni zneski v tej postavki se nanašajo na 6 287 milijonov EUR za neplačane zahtevke za povračilo stroškov za ukrepe strukturnih skladov in na 5 889 milijonov EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na podlagi spremembe proračuna ob koncu leta 2007 (leta 2006: 7 415 milijonov EUR).

Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključeni zneski, povezani z dejavnostmi subvencioniranja, pa tudi zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti javnega naročanja. Ta postavka zajema tudi obveznosti iz poslovanja do več javnih organov (univerz, zavodov, gospodarskih zbornic, Združenih narodov, EIB itd.) in subjektov, ki niso vključeni v konsolidacijo, vključno z ERS.

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

Obveznosti iz poslovanja so se zmanjšale za 633 milijonov EUR, pri čemer je bil del prejetih zahtevkov za povračila, ki pa še ni preverjen, ocenjen kot neupravičen. Največji del zneskov se nanaša na GD REGIO (229 milijonov EUR), GD EMPL (194 milijonov EUR), GD AGRI (109 milijonov EUR), GD ENV (20 milijonov EUR) in GD FISH (21 milijonov EUR).

Preostanek v višini 18 milijonov EUR je še odprt kot „računi, ki jih je treba preveriti“, predvsem v okviru dejavnosti javnega naročanja. Nanaša se na prejete račune in zahtevke za povračila, za katera je še treba preveriti račun glede na dobavljeno blago in opravljene storitve, ter zahtevke za predfinanciranje.

2.18.3   Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški | 80 937 | 68 937 |
| Odloženi prihodki | 47 | 26 |
| Drugo | 203 | 114 |
| Skupaj | 81 187 | 69 077 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški

80 937

68 937

Odloženi prihodki

47

26

Drugo

203

114

Skupaj

Skupaj

81 187

81 187

69 077

69 077

Največji del zneskov kratkoročno vnaprej vračunanih stroškov so kratkoročno vnaprej vračunani stroški, ki se nanašajo na odhodke EKJS. Na dan 31. decembra 2007 so znašali 45,5 milijarde EUR v primerjavi s 45,2 milijarde EUR v prejšnjem letu. Glavni zneski so bili naslednji: 28,6 milijarde EUR (26,6 milijarde EUR leta 2006) pokriva stroške, nastale med 16. oktobrom in 31. decembrom 2007, ki so jih države članice prijavile ter plačale januarja in februarja leta 2008, 13,8 milijarde EUR (16,7 milijarde EUR leta 2006) pokriva neposredno pomoč (sem spadajo upravičenosti, nastale v letu 2007, ki imajo finančne posledice v letu 2008), 3,1 milijarde EUR se nanaša na začasno shemo za prestrukturiranje sektorja sladkorja.

Pomemben element so tudi kratkoročno vnaprej vračunani stroški, ki zadevajo strukturne sklade (sem spadajo upravičeni odhodki, ki so jih imeli izvajalci ali plačilni organi do 31. decembra 2007 in za katere Komisiji še niso bili poslani zahtevki za plačilo). Glavni zneski so bili naslednji: 6,7 milijarde EUR za EARDF, 16,9 milijarde EUR za ESRR 2000–2006, ISPA in inovativne ukrepe (12,2 milijarde EUR leta 2006) ter 7,8 milijarde EUR za ESS (5,6 milijarde EUR leta 2006). Preostali kratkoročno vnaprej vračunani stroški v višini 3,9 milijarde EUR pokrivajo druge politike, od katerih največji del zavzema raziskovalno področje s približno 1,2 milijarde EUR.

Kot je navedeno v pojasnilu 2.18.2 zgoraj, je razlog za povečanje teh stroškov v primerjavi z letom 2006 zgodnji zaključek poslovnih knjig konec leta.

2.18.2

ČISTA SREDSTVA

2.19   REZERVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2007 | Stanje na dan 31.12.2006 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 7 | 4 |
| Druge rezerve: |
| Jamstveni sklad | 1 118 | 1 253 |
| Revalorizacijska rezerva | 57 | 57 |
| Najemanje in dajanje posojil | 1 525 | 1 459 |
| Drugo | 99 | 82 |
| Skupaj | 2 799 | 2 851 |
| Skupaj | 2 806 | 2 855 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2007

Stanje na dan 31.12.2006

Rezerva za pošteno vrednost

7

7

4

4

Druge rezerve:

Jamstveni sklad

1 118

1 253

Revalorizacijska rezerva

57

57

Najemanje in dajanje posojil

1 525

1 459

Drugo

99

82

Skupaj

2 799

2 799

2 851

2 851

Skupaj

Skupaj

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1   Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili se popravek za pošteno vrednost za prodajo razpoložljivih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

2.19.2   Druge rezerve

Jamstveni sklad

Glede delovanja Jamstvenega sklada glej tudi pojasnilo 2.3.3. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva. Kot je bilo že navedeno, se vsa sredstva Sklada, ki presegajo ta ciljni znesek v višini 9 %, vrnejo v proračun.

2.3.3

Revalorizacijska rezerva

Revalorizacijska rezerva obsega revalorizacije opredmetenih osnovnih sredstev. Saldo ob koncu leta v višini 57 milijonov EUR izhaja iz revalorizacije zemljišča in zgradb Komisije, ki je bila narejena že pred prehodom na nova računovodska pravila.

Rezerva za najemanje in dajanje posojil

Ti zneski obsegajo rezerve v zvezi s posojili, ki jih najemajo in dajejo Skupnosti. Najvišji znesek se nanaša predvsem na rezerve ESPJ v likvidaciji, od katerih je največja rezerva za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Ta rezerva je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ in je na dan 31. decembra 2007 skupaj znašala 1 169 milijonov EUR.

2.20   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic na dan 31. decembra 2006 | 67 073 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2006 državam članicam | 1 848 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (135) |
| Drugo gibanje rezerv | 79 |
| ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2006 | 23 |
| Poslovni izid (presežek) za zadevno leto | (7 462) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. decembra 2007 | 61 426 |

v mio. EUR

Znesek

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic na dan 31. decembra 2006

67 073

67 073

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2006 državam članicam

1 848

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(135)

Drugo gibanje rezerv

79

ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2006

23

Poslovni izid (presežek) za zadevno leto

(7 462)

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. decembra 2007

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. decembra 2007

61 426

61 426

Ta znesek pomeni del stroškov, ki sta jih imeli Skupnosti do 31. decembra 2007 in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 iz proračuna za leto N+1. Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS. Znesek plačil, dolgovanih državam članicam za obdobje od 16. oktobra do 31. decembra 2007, je znašal 28,6 milijarde EUR. Države članice dejansko plačajo večino zneskov, ki se vpokličejo, prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

V glavnem se daljše obdobje plačujejo le prejemki zaposlenih, ki sta jih Skupnosti dolžni plačati za svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da financiranje pokojnin iz letnih proračunov jamčijo države članice. V spodnji preglednici, ki je informativne narave, je prikazana ocena razdelitev prihodnjih prejemkov zaposlenih:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2008 | 981 |
| Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2008 | 32 499 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2007 skupaj | 33 480 |

v mio. EUR

Znesek

Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2008

981

Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2008

32 499

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2007 skupaj

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2007 skupaj

33 480

33 480

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na realizacijo proračuna – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

3.1   PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2007 | 2006 |
| Prihodki iz lastnih sredstev: | 3.1.1 | | |
| Sredstva iz naslova BND | | 73 922 | 70 134 |
| Sredstva iz naslova DDV | | 19 442 | 17 207 |
| Tradicionalna lastna sredstva: |
| Kmetijske dajatve | | 1 429 | 1 300 |
| Carine | | 15 288 | 13 764 |
| Prelevmani na sladkor | | (36) | 183 |
| Tradicionalna lastna sredstva skupaj | | 16 681 | 15 247 |
| Proračunski popravki | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) | | 147 | 135 |
| Skupaj | | 112 084 | 105 118 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2007

2006

Prihodki iz lastnih sredstev:

3.1.1

3.1.1

Sredstva iz naslova BND

73 922

70 134

Sredstva iz naslova DDV

19 442

17 207

Tradicionalna lastna sredstva:

Kmetijske dajatve

1 429

1 429

1 300

1 300

Carine

15 288

15 288

13 764

13 764

Prelevmani na sladkor

(36)

(36)

183

183

Tradicionalna lastna sredstva skupaj

16 681

15 247

Proračunski popravki

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte)

147

135

Skupaj

Skupaj

112 084

112 084

105 118

105 118

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov Evropskih skupnosti iz poslovanja. Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredstev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši del skupnega financiranja.

3.1.1   Prihodki iz lastnih sredstev

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo kmetijske dajatve, prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev je tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljestvo). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, ki je omejena na 50 % BND za vse države članice. Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic.

Povečanje teh prihodkov je lahko neposredno povezano z višjimi prihodki, predvidenimi v proračunu za leto 2007, v primerjavi z letom 2006 (povečanje v višini 6 milijard EUR). Na področju carin so prihodki višji, natančneje zaradi povečanja uvoza, izraženega v vrednostih, rasti povprečne tarife ter pristopa Bolgarije in Romunije. Prihodki iz DDV so narasli po povečanju osnov za DDV, izravnanem z rahlim zmanjšanjem enotne stopnje. Ker sredstva iz naslova BND zajemajo preostale potrebe po prihodkih, so se tudi ta povečala v skladu s povečanimi proračunskimi odhodki.

3.1.2   Proračunski popravki

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2006 (1 848 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na Skupnost naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2007. V skladu s Sklepom Sveta 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti je Združenemu kraljestvu odobren popravek za proračunska neravnovesja. Ker ta znesek financirajo druge države članice, ne bi smelo biti na proračunsko realizacijo ali poslovni izid nobenega neto učinka. Znesek v višini 57 milijonov EUR pa je bil vknjižen v to postavko zaradi razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna (glej člen 10(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000), in tečaji, ki so veljali, ko so države članice, ki niso del EMU, dejansko izvedle svoja plačila.

3.2   DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2007 | 2006 |
| Globe | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Kmetijski prelevmani | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Izterjava stroškov: | 3.2.3 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 93 | 50 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 10 | (22) |
| Decentralizirano upravljanje | | 133 | 8 |
| Deljeno upravljanje | | 577 | 1 244 |
| Skupno upravljanje | | 1 | 16 |
| Skupaj | | 814 | 1 296 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja: | 3.2.4 | | |
| Osebje | | 908 | 856 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | | 26 | 23 |
| Drugi prihodki iz upravnega poslovanja | | 181 | 103 |
| Skupaj | | 1 115 | 982 |
| Razni prihodki iz poslovanja: | 3.2.5 | | |
| Popravki/rezervacije | | 23 | 43 |
| Pozitivne tečajne razlike | | 276 | 111 |
| Drugo | | 879 | 2 024 |
| Skupaj | | 1 178 | 2 178 |
| Skupaj | | 9 080 | 8 368 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2007

2006

Globe

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Kmetijski prelevmani

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Izterjava stroškov:

3.2.3

3.2.3

Neposredno centralizirano upravljanje

93

50

Posredno centralizirano upravljanje

10

(22)

Decentralizirano upravljanje

133

8

Deljeno upravljanje

577

1 244

Skupno upravljanje

1

16

Skupaj

814

1 296

Prihodki iz upravnega poslovanja:

3.2.4

3.2.4

Osebje

908

856

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

26

23

Drugi prihodki iz upravnega poslovanja

181

103

Skupaj

1 115

982

Razni prihodki iz poslovanja:

3.2.5

3.2.5

Popravki/rezervacije

23

43

Pozitivne tečajne razlike

276

111

Drugo

879

2 024

Skupaj

1 178

2 178

Skupaj

Skupaj

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1   Globe

Ti prihodki se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitve pravil konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. V zgoraj navedeno ni vključena globa v višini 899 milijonov EUR, ki jo je Evropska komisija februarja 2008 uradno naložila družbi, dejavni na področju programske opreme, zaradi neprekinjenega protikonkurenčnega ravnanja. Ta družba, ki ji je bila predhodno leta 2006 naložena globa v višini 280 milijonov EUR, marca 2004 pa v višini 497 milijonov EUR, je zoper sedanjo globo vložila pritožbo.

3.2.2   Kmetijski prelevmani

Ti zneski se nanašajo na prelevmane na mleko v višini 232 milijonov EUR (leta 2006: 436 milijonov EUR) in prelevmane na sladkor v višini 2 402 milijonov EUR (leta 2006: 1 259 milijonov EUR). Prelevmani na mleko dejansko pomenijo instrument na področju upravljanja trga za kaznovanje proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene. Prelevmani na sladkor se nanašajo na sklad za prestrukturiranje sladkorne industrije, pri čemer se je z reformo sladkornega sektorja znižala notranja cena sladkorja, da se zmanjša vrzel med ceno EU in mednarodno ceno. Da bi se manj konkurenčni proizvajalci sladkorja spodbudili k temu, da zapustijo trg, je bil vzpostavljen sklad za prestrukturiranje, ki se financira iz lastnih sredstev, in sicer prihodkov, ki izhajajo iz začasnega davka, zaračunanega proizvajalcem sladkorja, ki se obravnavajo kot namenski prejemki. Sistem naj bi trajal štiri leta. Šteje se kot prihodek za posebne namene.

3.2.3   Izterjava stroškov

Ta postavka pomeni naloge za izterjavo, ki jih izda Komisija in se vknjižijo v njen računovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno plačanih iz splošnega proračuna, in sicer na podlagi kontrol, zaključenih revizij ali analiz upravičenosti, skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS. Vključuje tudi spremembo ocen kratkoročno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta. V tej postavki pa niso prikazane vse izterjave glede odhodkov ES, zlasti za bistvena področja porabe strukturnih ukrepov, pri katerih so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje vračanja neupravičenih denarnih sredstev, s tem da večina teh mehanizmov ne vključuje izdajanja nalogov za izterjavo. Tudi izterjava zneskov predfinanciranja se v skladu z računovodskimi pravili ES ne šteje med prihodke. Za več informacij o izterjavi neupravičenih plačil glej oddelek E.6.

E.6

Izterjava stroškov: deljeno upravljanje

V to podpostavko je skupaj vključenih 577 milijonov EUR, od tega 500 milijonov EUR v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS) in 77 milijonov EUR za strukturne ukrepe.

(a)   Kmetijstvo, EKJS

V okviru kmetijstva znašajo zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, 500 milijonov EUR, in sicer:

| — | popravki zaradi skladnosti, ki so bili sklenjeni med letom, od zneska 532 milijonov EUR se odbije zmanjšanje kratkoročno nezaračunanih prihodkov na koncu leta v višini 172 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

popravki zaradi skladnosti, ki so bili sklenjeni med letom, od zneska 532 milijonov EUR se odbije zmanjšanje kratkoročno nezaračunanih prihodkov na koncu leta v višini 172 milijonov EUR,

| — | povračila zaradi goljufij in nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 247 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

povračila zaradi goljufij in nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 247 milijonov EUR,

| — | zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice in naj bi se izterjali na koncu leta, zaradi goljufije in nepravilnosti, v višini 107 milijonov EUR (902 milijona EUR na koncu leta 2007 v primerjavi s 1 009 milijonov EUR na koncu leta 2006) – glej tudi pojasnilo E.2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice in naj bi se izterjali na koncu leta, zaradi goljufije in nepravilnosti, v višini 107 milijonov EUR (902 milijona EUR na koncu leta 2007 v primerjavi s 1 009 milijonov EUR na koncu leta 2006) – glej tudi pojasnilo E.2.10.2.2.

E.2.10.2.2

Na dan 31. decembra 2007 je znesek odhodkov EKJS, ki se lahko v prihodnje še popravi na podlagi revizij, ki še niso bile zaključene, skupaj znašal 1,5 milijarde EUR. Ta znesek se razkrije kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami (glej pojasnilo E.5.4.1).

E.5.4.1

(b)   Strukturni ukrepi

Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov, vključenih v to postavko, je znašala 77 milijonov EUR. Enakovredni zneski za leto 2006 so bili za 483 milijonov EUR višji od zneskov v tekočem letu – v glavnem zaradi sklepa Komisije o zmanjšanju pomoči, dodeljene iz ESRR eni od držav članic, pri čemer je bil znesek v višini 418 milijonov EUR obračunan kot prihodek v letu 2006.

Ta podpostavka vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, in sicer v višini 113 milijonov EUR, nalog za izterjavo v višini 6 milijonov EUR v zvezi s Solidarnostnim skladom in spremembo kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta v višini (42) milijonov EUR. Nalogi za izterjavo se izdajo samo v naslednjih primerih:

| — | uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic,

| — | popravki ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predfinanciranja, vmesna plačila pa so bila že opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja, |
| --- | --- |

—

popravki ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predfinanciranja, vmesna plačila pa so bila že opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja,

| — | vračilo izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal. |
| --- | --- |

—

vračilo izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal.

Nalogi za izterjavo, izdani leta 2007, za izterjavo stroškov v skupnem znesku 119 milijonov EUR, se lahko razdelijo, kot sledi: 6 milijonov EUR za Solidarnostni sklad, 6 milijonov EUR za finančne popravke, sklenjene v letu 2006, 18 milijonov EUR za finančne popravke, sklenjene v letu 2007, in 89 milijonov EUR za naloge za izterjavo, ki niso razvrščeni med finančne popravke. Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru strukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo zneskov predfinanciranja (35 milijonov EUR), od katerih 20 milijonov EUR zadeva finančne popravke, sklenjene letu 2007. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč knjiženi v dobro postavke za predfinanciranje v bilanci stanja.

Znesek v višini 2,9 milijarde EUR, ki se nanaša na potencialne finančne popravke v postopku izterjave od držav članic, se razkrije kot pogojno sredstvo (glej pojasnilo E.5.4.1).

E.5.4.1

Izterjava stroškov: druge vrste upravljanja

Ta podpostavka vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih plačil iz prejšnjih let, in sicer v višini 194 milijonov EUR, in spremembo kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta (52 milijonov EUR). Druge izterjave v okviru drugih vrst upravljanja se nanašajo na izterjavo zneskov predfinanciranja (162 milijonov EUR). Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč knjiženi v dobro postavke za predfinanciranje v bilanci stanja.

3.2.4   Prihodki iz upravnega poslovanja

Ti prihodki izhajajo iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo predvsem dva zneska – pokojninske prispevke in davke od dohodka.

3.2.5   Razni prihodki iz poslovanja

Znesek v višini 296 milijonov (leta 2006: 358 milijonov EUR) se nanaša na zneske, prejete od držav pristopnic. Eden glavnih razlogov za zmanjšanje raznih prihodkov iz poslovanja v primerjavi z lanskim letom je ta, da je predhodno leto vključevalo prihodek v višini 397 milijonov EUR, ki se je nanašal na zmanjšanje vrednosti terjatev iz naslova EKJS. Poleg tega je bil v predhodnem letu v bilanco stanja prvič vključen tudi izredni znesek v višini 778 milijonov EUR zneskov predfinanciranja s protiknjižbo v tej postavki – največji znesek, in sicer 652 milijonov EUR, se nanaša na denarna sredstva, izplačana v okviru schengenskega vira. V letu 2007 znaša ustrezni znesek 33 milijonov EUR.

V to postavko so vključene tudi pozitivne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke.

3.5

3.3   UPRAVNI ODHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Odhodki za osebje | 4 289 | 3 998 |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 343 | 348 |
| Drugi upravni odhodki | 2 488 | 2 273 |
| Skupaj | 7 120 | 6 619 |

v mio. EUR

2007

2006

Odhodki za osebje

4 289

3 998

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

343

348

Drugi upravni odhodki

2 488

2 273

Skupaj

Skupaj

7 120

7 120

6 619

6 619

To so upravni odhodki, ki so nastali v okviru dejavnosti Skupnosti ter zajemajo stroške osebja in stroške, povezane z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi (kot je amortizacija, stroški vzdrževanja itd.).

3.4   ODHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2007 | 2006 |
| Poglavitni odhodki iz poslovanja: | 3.4.1 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 9 504 | 12 273 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 1 185 | 677 |
| Decentralizirano upravljanje | | 1 978 | 1 809 |
| Deljeno upravljanje | | 89 778 | 90 828 |
| Skupno upravljanje | | 949 | 34 |
| Skupaj | | 103 394 | 105 621 |
| Drugi odhodki iz poslovanja: | 3.4.2 | | |
| Popravki/rezervacije | | 260 | 116 |
| Negativne tečajne razlike | | 399 | 126 |
| Drugo | | 629 | 940 |
| Skupaj | | 1 288 | 1 182 |
| Skupaj | | 104 682 | 106 803 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2007

2006

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

3.4.1

3.4.1

Neposredno centralizirano upravljanje

9 504

12 273

Posredno centralizirano upravljanje

1 185

677

Decentralizirano upravljanje

1 978

1 809

Deljeno upravljanje

89 778

90 828

Skupno upravljanje

949

34

Skupaj

103 394

103 394

105 621

105 621

Drugi odhodki iz poslovanja:

Drugi odhodki iz poslovanja:

3.4.2

3.4.2

Popravki/rezervacije

260

116

Negativne tečajne razlike

399

126

Drugo

629

940

Skupaj

1 288

1 288

1 182

1 182

Skupaj

Skupaj

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropskih skupnosti iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. Večina odhodkov, in sicer 87 %, je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot so poraba EKJS in strukturni ukrepi.

Večji del zmanjšanja odhodkov iz poslovanja se lahko pripiše dejstvu, da so bili od leta 2006 nekateri financirani projekti v postopku razpuščanja, drugi pa so napredovali v manjši meri, kot je bilo predvideno leta 2006. V okviru deljenega upravljanja so posledica zmanjšanja v višini 4,5 milijarde EUR za strukturne ukrepe, v glavnem ESRR, zlasti zgoraj navedeni razlogi. To zmanjšanje je bilo delno izravnano s povečanjem kmetijskih odhodkov v višini 3,3 milijarde EUR zaradi uvedbe novega sklada za razvoj podeželja, EKSRP.

Zmanjšanje odhodkov neposrednega centraliziranega upravljanja v višini 2,7 milijarde EUR je delno izravnano s povečanjem odhodkov skupnega upravljanja v višini 0,9 milijarde EUR zaradi boljše razvrstitve teh projektov. Preostalo zmanjšanje se lahko pojasni tudi z zgoraj navedenimi razlogi, tj. razpustitvijo nekaterih projektov in slabšim napredovanjem nekaterih projektov v primerjavi s predvidenim leta 2006.

3.4.2   Drugi odhodki iz poslovanja

Negativne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so iztržene in neiztržene.

3.6

Podpostavka „drugo“ vključuje popravke predfinanciranja in zneske, odpisane/izgubljene pri iztrženju v zvezi z dolžniki Komisije. Prav tako je v to postavko vključen znesek v višini 224 milijonov EUR v zvezi z eno od v konsolidacijo vključenih agencij, nanaša pa se na izvajanje programa CARDS na Kosovu, v Srbiji in Črni gori.

3.5   PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala) | 6 | 6 |
| Prihodki od obresti: |
| Na predfinanciranje | 33 | 43 |
| Na zamude pri plačilu | 81 | 65 |
| Na zamenjave (swaps) | 19 | 20 |
| Na za prodajo razpoložljiva sredstva | 97 | 92 |
| Na dana posojila | 106 | 96 |
| Na denarna sredstva in njihove ustreznike | 263 | 123 |
| Drugo | 12 | 1 |
| Skupaj | 611 | 440 |
| Drugi prihodki iz finančnih poslov: |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 6 | 25 |
| Zmanjšane izgube zaradi oslabitve finančnih sredstev | 1 | 2 |
| Drugo | 23 | 104 |
| Skupaj | 30 | 131 |
| Popravki sedanje vrednosti | 24 | 43 |
| Pozitivne tečajne razlike | 3 | 1 |
| Skupaj | 674 | 621 |

v mio. EUR

2007

2006

Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala)

Prihodki od dividend

6

6

6

6

Prihodki od obresti:

Na predfinanciranje

33

43

Na zamude pri plačilu

81

65

Na zamenjave (swaps)

19

20

Na za prodajo razpoložljiva sredstva

97

92

Na dana posojila

106

96

Na denarna sredstva in njihove ustreznike

263

123

Drugo

12

1

Skupaj

611

611

440

440

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

6

25

Zmanjšane izgube zaradi oslabitve finančnih sredstev

1

2

Drugo

23

104

Skupaj

30

30

131

131

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

24

24

43

43

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

3

3

1

1

Skupaj

Skupaj

674

674

621

621

Prihodki Skupnosti iz finančnih poslov so prihodki od obresti na posojila, odobrena iz splošnega proračuna ali iz izposojenih finančnih sredstev, ter na dolžniške vrednostne papirje in izvedene instrumente. Obrestujejo se tudi zneski na bančnih računih in kratkoročni bančni depoziti.

3.6   ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Odhodki od obresti: |
| Na najeme | 101 | 102 |
| Na zamenjave (swaps) | 17 | 16 |
| Na najeta posojila | 91 | 81 |
| Drugo | 5 | 1 |
| Skupaj | 214 | 200 |
| Drugi odhodki za finančne posle: |
| Popravki finančnih rezervacij | 11 | 38 |
| Finančni stroški proračunskih instrumentov | 57 | 55 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 9 | 0 |
| Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev | 15 | 10 |
| Drugo | 35 | 23 |
| Skupaj | 127 | 126 |
| Popravki sedanje vrednosti | 7 | 0 |
| Negativne tečajne razlike | 6 | 5 |
| Skupaj | 354 | 331 |

v mio. EUR

2007

2006

Odhodki od obresti:

Na najeme

101

102

Na zamenjave (swaps)

17

16

Na najeta posojila

91

81

Drugo

5

1

Skupaj

214

214

200

200

Drugi odhodki za finančne posle:

Popravki finančnih rezervacij

11

38

Finančni stroški proračunskih instrumentov

57

55

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

9

0

Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev

15

10

Drugo

35

23

Skupaj

127

127

126

126

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

7

7

0

0

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

6

6

5

5

Skupaj

Skupaj

354

354

331

331

Glavni odhodki Evropskih skupnosti za finančne posle so obresti, predvsem na pogodbe o finančnem najemu ter na posojila, najeta za financiranje dajanja posojil. Drugi odhodki za finančne posle poleg izgub pri prodaji in odpisa vrednosti finančnih sredstev vključujejo tudi popravke finančnih rezervacij in provizije za upravljanje, ki se plačajo upravitelju.

3.7   DELEŽ ČISTEGA PRESEŽKA/(PRIMANJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ

Skupnosti po kapitalski metodi računovodenja v svoj izkaz poslovnega izida vključita svoj delež čistega presežka pridruženega subjekta, EIS, in svojih skupnih podjetij (glej tudi pojasnili E.2.3.1 in E.2.3.2).

E.2.3.1

E.2.3.2

3.8   POROČANJE PO ODSEKIH

Poročilo po odsekih vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja se lahko razvrstijo v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Evropske unije“ ter „storitve in drugo“.

„Dejavnosti znotraj Evropske unije“ je največja izmed teh skupin, saj pokriva vsa številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj Unije, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov Skupnosti.

Agencije, ki so vključene v konsolidacijo, so priključene različnim področjem. Druge institucije razen Komisije so združene v posebno področje. Za posamezna področja so prikazani bruto zneski pred konsolidacijskimi izločitvami, konsolidacijske izločitve pa so izračunane skupaj v enem stolpcu.

Poudariti je treba, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se omogočila primerjava čistega izida s tistim iz izkaza poslovnega izida.

POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK

| v mio. EUR |
| --- |
| | Dejavnosti znotraj EU | Dejavnosti zunaj EU | Storitve in drugo | ESPJ v likvidaciji | Druge institucije | Konsolidacijske izločitve | Skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: | | | | | | | |
| Globe | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Kmetijski prelevmani | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Izterjava stroškov | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Upravni odhodki: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Odhodki za osebje | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Drugi upravni odhodki | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Odhodki iz poslovanja: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Decentralizirano upravljanje | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Deljeno upravljanje | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Skupno upravljanje | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 112 084 |
| Presežek iz poslovanja | 9 362 |
| Čisti finančni prihodki | 320 |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (2 207) |
| Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij | (13) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 7 462 |

v mio. EUR

Dejavnosti znotraj EU

Dejavnosti zunaj EU

Storitve in drugo

ESPJ v likvidaciji

Druge institucije

Konsolidacijske izločitve

Skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Globe

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Kmetijski prelevmani

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Izterjava stroškov

Izterjava stroškov

611

211

1

0

0

(9)

814

Prihodki iz upravnega poslovanja

Prihodki iz upravnega poslovanja

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Drugi prihodki iz poslovanja

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Odhodki za osebje

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Drugi upravni odhodki

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Odhodki iz poslovanja:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Neposredno centralizirano upravljanje

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Posredno centralizirano upravljanje

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Decentralizirano upravljanje

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Deljeno upravljanje

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Skupno upravljanje

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Drugi odhodki iz poslovanja

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

112 084

112 084

Presežek iz poslovanja

Presežek iz poslovanja

9 362

9 362

Čisti finančni prihodki

320

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(2 207)

Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij

(13)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

7 462

7 462

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

| v mio. EUR v mio. EUR |
| --- |
| | Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo in industrija | Konkurenca | Zaposlovanje | Kmetijstvo | Promet in energetika | Okolje | Raziskave | Informacijska družba |
| Prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | |
| Globe | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izterjava stroškov | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Upravni odhodki: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Odhodki za osebje | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Odhodki iz poslovanja: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Skupno raziskovalno središče | Ribištvo | Notranji trg | Regionalna politika | Obdavčenje in carine | Izobraževanje in kultura | Varstvo potrošnikov in zdravja | Pravica, svoboda in varnost | Dejavnosti znotraj EU skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | |
| Globe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Izterjava stroškov | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Upravni odhodki: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Odhodki za osebje | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Drugi upravni odhodki | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Odhodki iz poslovanja: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Deljeno upravljanje | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

v mio. EUR v mio. EUR

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo in industrija

Konkurenca

Zaposlovanje

Kmetijstvo

Promet in energetika

Okolje

Raziskave

Informacijska družba

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Izterjava stroškov

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Drugi prihodki iz poslovanja

0

152

0

36

41

207

36

339

19

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Odhodki za osebje

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Drugi upravni odhodki

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Neposredno centralizirano upravljanje

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Drugi odhodki iz poslovanja

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Skupno raziskovalno središče

Ribištvo

Notranji trg

Regionalna politika

Obdavčenje in carine

Izobraževanje in kultura

Varstvo potrošnikov in zdravja

Pravica, svoboda in varnost

Dejavnosti znotraj EU skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Izterjava stroškov

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Prihodki iz upravnega poslovanja

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Drugi prihodki iz poslovanja

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Odhodki za osebje

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Drugi upravni odhodki

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Neposredno centralizirano upravljanje

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Deljeno upravljanje

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Skupno upravljanje

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Drugi odhodki iz poslovanja

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zunanje zadeve | Trgovina | Razvoj | Širitev | Humanitarna pomoč | Dejavnosti zunaj EU skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: | | | | | | |
| Izterjava stroškov | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Upravni odhodki: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Odhodki za osebje | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Drugi upravni odhodki | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Odhodki iz poslovanja: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Decentralizirano upravljanje | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Skupno upravljanje | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

v mio. EUR

Zunanje zadeve

Trgovina

Razvoj

Širitev

Humanitarna pomoč

Dejavnosti zunaj EU skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

61

0

6

142

2

211

Prihodki iz upravnega poslovanja

25

0

1

0

0

26

Drugi prihodki iz poslovanja

69

0

(2)

252

0

319

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Odhodki za osebje

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Drugi upravni odhodki

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Neposredno centralizirano upravljanje

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Posredno centralizirano upravljanje

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Decentralizirano upravljanje

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Skupno upravljanje

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Drugi odhodki iz poslovanja

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

| v mio. EUR |
| --- |
| | Tisk in komunikacije | Evropski urad za boj proti goljufijam | Usklajevanje | Osebje in uprava | Statistični urad Evropskih skupnosti | Proračun | Revizija | Jeziki | Drugo | Storitve in drugo skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | | |
| Izterjava stroškov | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Upravni odhodki: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Odhodki za osebje | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Drugi upravni odhodki | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Odhodki iz poslovanja: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

v mio. EUR

Tisk in komunikacije

Evropski urad za boj proti goljufijam

Usklajevanje

Osebje in uprava

Statistični urad Evropskih skupnosti

Proračun

Revizija

Jeziki

Drugo

Storitve in drugo skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Prihodki iz upravnega poslovanja

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Drugi prihodki iz poslovanja

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Odhodki za osebje

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Drugi upravni odhodki

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Neposredno centralizirano upravljanje

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Posredno centralizirano upravljanje

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Drugi odhodki iz poslovanja

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV

4.1   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabijo kot podlaga za oceno sposobnosti Skupnosti, da ustvarita denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno potreb Skupnosti, da ta denarna sredstva uporabita.

Izkaz denarnih tokov je pripravljen po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti Evropskih skupnosti (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Zgornji izkaz denarnih tokov prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjeno na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (Skupnosti nimata dejavnosti financiranja).

4.2   POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti Skupnosti, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov Skupnosti. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBRD in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, za katere si prizadevajo politike.

4.3   NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe Skupnosti.

Treba je omeniti, da znesek 5 037 milijonov EUR saldov denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, ki jih imata Skupnosti, le-tema ni na razpolago za uporabo. To so denarna sredstva, prejeta kot plačila naloženih glob, ko se je druga stranka pritožila zoper naloženo globo. Ti zneski so jasno razkriti kot „denarna sredstva z omejitvami“ v pojasnilu 2.11 zgoraj.

2.11

5.   RAZKRIVANJE ZUNAJBILANČNIH POSTAVK

POGOJNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Prejeta jamstva: | 5.1 | | |
| Jamstva, prejeta v zvezi s predfinanciranjem | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| Jamstva, prejeta v zvezi s pritožbami zoper globe pred izrekom sodbe | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Druga prejeta jamstva | 5.1.3 | 784 | 954 |
| Skupaj | | 4 494 | 3 919 |
| Podpisani sporazumi o najemu posojila | 5.2 | 0 | 0 |
| Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti v zvezi s strukturnimi ukrepi | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Druga pogojna sredstva | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Pogojna sredstva skupaj | | 10 650 | 6 670 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2007

31.12.2006

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

5.1

Jamstva, prejeta v zvezi s predfinanciranjem

5.1.1

1 147

1 182

Jamstva, prejeta v zvezi s pritožbami zoper globe pred izrekom sodbe

5.1.2

2 563

1 783

Druga prejeta jamstva

5.1.3

784

954

Skupaj

4 494

3 919

Podpisani sporazumi o najemu posojila

Podpisani sporazumi o najemu posojila

5.2

0

0

0

0

Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti v zvezi s strukturnimi ukrepi

Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti v zvezi s strukturnimi ukrepi

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Pogojna sredstva skupaj

Pogojna sredstva skupaj

10 650

10 650

6 670

6 670

POGOJNE OBVEZNOSTI IN OBVEZNOSTI ZA PRIHODNJE FINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| Pogojne obveznosti | Pojasnilo | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Dana jamstva: | 5.5 | | |
| Jamstva, dana za posojila EIB | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Druga dana jamstva | 5.5.2 | 76 | 0 |
| Skupaj | | 15 863 | 14 792 |
| Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| EKJS – postopki pred izrekom sodbe | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Druge pogojne obveznosti | 5.9 | 19 | 7 |
| Pogojne obveznosti skupaj | | 27 702 | 24 094 |
| Obveznosti za prihodnje financiranje | Pojasnilo | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Nepotrjene obveznosti | 5.10 | 239 | 256 |
| Še neporabljene obveznosti na podlagi odobritev | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Pravne obveznosti v zvezi z večletnimi ukrepi | 5.12 | | |
| Strukturni ukrepi | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Sporazumi o ribolovu | 5.12.3 | 225 | 337 |
| Skupaj | | 386 209 | 597 |
| Prispevki za povezane organizacije | 5.13 | | |
| Nevpoklicani delež kapitala v EBRD | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Nevpoklicani delež kapitala v EIS | 5.13.2 | 553 | 480 |
| Skupaj | | 996 | 923 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Pogodbene obveznosti | 5.15 | 806 | 567 |
| Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj | | 486 245 | 94 043 |
| Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun Skupnosti v prihodnjih letih. Proračun Skupnosti financirajo države članice. |

v mio. EUR

Pogojne obveznosti

Pojasnilo

31.12.2007

31.12.2006

Dana jamstva:

Dana jamstva:

5.5

Jamstva, dana za posojila EIB

5.5.1

15 787

14 792

Druga dana jamstva

5.5.2

76

0

Skupaj

15 863

15 863

14 792

14 792

Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču

Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

EKJS – postopki pred izrekom sodbe

EKJS – postopki pred izrekom sodbe

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori

Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Druge pogojne obveznosti

Druge pogojne obveznosti

5.9

19

19

7

7

Pogojne obveznosti skupaj

Pogojne obveznosti skupaj

27 702

27 702

24 094

24 094

Obveznosti za prihodnje financiranje

Pojasnilo

31.12.2007

31.12.2006

Nepotrjene obveznosti

Nepotrjene obveznosti

5.10

239

239

256

256

Še neporabljene obveznosti na podlagi odobritev

Še neporabljene obveznosti na podlagi odobritev

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Pravne obveznosti v zvezi z večletnimi ukrepi

Pravne obveznosti v zvezi z večletnimi ukrepi

5.12

Strukturni ukrepi

5.12.1

385 722

0

Protokoli s sredozemskimi državami

5.12.2

262

260

Sporazumi o ribolovu

5.12.3

225

337

Skupaj

386 209

386 209

597

597

Prispevki za povezane organizacije

Prispevki za povezane organizacije

5.13

Nevpoklicani delež kapitala v EBRD

5.13.1

443

443

Nevpoklicani delež kapitala v EIS

5.13.2

553

480

Skupaj

996

996

923

923

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Pogodbene obveznosti

Pogodbene obveznosti

5.15

806

806

567

567

Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj

Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj

486 245

486 245

94 043

94 043

Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun Skupnosti v prihodnjih letih. Proračun Skupnosti financirajo države članice.

POGOJNA SREDSTVA

5.1   PREJETA JAMSTVA

5.1.1   Jamstva, prejeta v zvezi s predfinanciranjem

To so jamstva, ki jih Evropski skupnosti zahtevata od upravičencev ob plačilu predujmov (predfinanciranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. „Nominalna“ vrednost je razkrita kot pogojno sredstvo. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predfinanciranja. „Tekoča“ vrednost je razkrita v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Na dan 31. decembra 2007 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejela Komisija v zvezi s predfinanciranjem, znašala 1 007 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 772 milijonov EUR. Za nadaljnje razlage v zvezi z dolgoročnim in kratkoročnim predfinanciranjem glej tudi pojasnili E.2.5 in E.2.9.

E.2.5

E.2.9.

5.1.2   Jamstva, prejeta v zvezi s pritožbami zoper globe pred izrekom sodbe

To so jamstva, prejeta od oseb, ki jim je bila naložena globa Skupnosti in se želijo zoper to globo pritožiti. Za zadevni znesek globe (in obresti) se lahko namesto začasnega plačila globe predloži bančna garancija.

5.1.3   Druga prejeta jamstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Posojila Euratom: jamstva tretjih držav | 474 | 436 |
| Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 217 | 402 |
| Jamstva, prejeta kot del razpisov | 4 | 5 |
| Jamstva za zamude pri plačilih | 6 | 18 |
| Drugo | 83 | 93 |
| Skupaj | 784 | 954 |

v mio. EUR

31.12.2007

31.12.2006

Posojila Euratom: jamstva tretjih držav

474

436

Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

217

402

Jamstva, prejeta kot del razpisov

4

5

Jamstva za zamude pri plačilih

6

18

Drugo

83

93

Skupaj

784

784

954

954

Komisija je prejela jamstva tretjih oseb, ki so poroki v zvezi s posojili, odobrenimi v okviru Euratoma. Komisija ni prejela jamstev tretjih oseb za posojila, odobrena v okviru sheme finančne pomoči (makrofinančna pomoč). Vendar za ta posojila jamstva da Jamstveni sklad. Včasih se zahtevajo garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja Skupnosti izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb s Skupnostma. Na dan 31. decembra 2007 so druga jamstva vključevala 73 milijonov EUR (leta 2006: 83 milijonov EUR) v zvezi z jamstvi, ki jih je za odobrena posojila prejela ESPJ v likvidaciji (kot je navedeno v ustreznih pogodbah).

5.2   PODPISANI SPORAZUMI O NAJEMU POSOJILA

To so sporazumi o najemu posojila, ki sta jih Skupnosti sklenili, a do konca leta še niso bili potrjeni – na dan 31. decembra 2007 ali 2006 takih sporazumov ni bilo.

5.3   GOLJUFIJE IN NEPRAVILNOSTI – STRUKTURNI UKREPI

Spodnja razpredelnica prikazuje potencialni znesek izterjav, ki jih lahko opravijo države članice na podlagi odkritja nepravilnih zahtevkov v okviru strukturnih skladov. Razpredelnica temelji na uradnih poročilih, ki so jih predložile države članice v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/94, zneski v njej pa so razčlenjeni po državah članicah.

Spodnja razpredelnica prikazuje zneske, ki so jih države članice opredelile kot zneske, ki jih je treba še izterjati.

POGOJNA SREDSTVA: PRIMERI GOLJUFIJ IN NEPRAVILNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Avstrija | 15 | 15 |
| Belgija | 16 | 15 |
| Češka | 1 | 0 |
| Danska | 10 | 12 |
| Estonija | 1 | 0 |
| Finska | 3 | 3 |
| Francija | 12 | 13 |
| Nemčija | 592 | 580 |
| Grčija | 69 | 65 |
| Madžarska | 1 | 0 |
| Irska | 1 | 2 |
| Italija | 434 | 412 |
| Latvija | 1 | 0 |
| Nizozemska | 12 | 12 |
| Poljska | 11 | 1 |
| Portugalska | 83 | 73 |
| Slovaška | 1 | 0 |
| Slovenija | 0 | 1 |
| Španija | 249 | 157 |
| Švedska | 2 | 1 |
| Združeno kraljestvo | 178 | 115 |
| Skupaj | 1 692 | 1 477 |

v mio. EUR

Država članica

31.12.2007

31.12.2006

Avstrija

15

15

Belgija

16

15

Češka

1

0

Danska

10

12

Estonija

1

0

Finska

3

3

Francija

12

13

Nemčija

592

580

Grčija

69

65

Madžarska

1

0

Irska

1

2

Italija

434

412

Latvija

1

0

Nizozemska

12

12

Poljska

11

1

Portugalska

83

73

Slovaška

1

0

Slovenija

0

1

Španija

249

157

Švedska

2

1

Združeno kraljestvo

178

115

Skupaj

Skupaj

1 692

1 692

1 477

1 477

Razlogi, da pomenijo zneski, navedeni v tej razpredelnici, prej teoretične najvišje zneske kot pa zneske, ki bodo dejansko dani na razpolago proračunu Skupnosti:

| — | Države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave. |
| --- | --- |

—

Države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave.

| — | Čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe Komisije (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja. |
| --- | --- |

—

Čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe Komisije (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja.

| — | Tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči. |
| --- | --- |

—

Tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči.

| — | Individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, je nemogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, uporabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična plačila na obroke, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2007. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili. |
| --- | --- |

—

Individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, je nemogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, uporabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična plačila na obroke, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2007. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili.

Možnosti izterjave v posameznih primerih se ne morejo dovolj natančno oceniti na podlagi podatkov, ki so jih poslale države članice. Najpomembnejše gibanje od leta 2006 se nanaša na povečanja glede primerov v zvezi z Evropskim socialnim skladom (Italija – 11 milijonov EUR); primerov v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj (Združeno kraljestvo – 40 milijonov EUR, Španija – 109 milijonov EUR, Poljska – 10 milijonov EUR in Nemčija – 10 milijonov EUR); primerov v zvezi z Evropskim kmetijskim usmerjevalnim in jamstvenim skladom (Združeno kraljestvo – 23 milijonov EUR); primerov v zvezi s Kohezijskim skladom (Španija – 30 milijonov EUR). Zneski, ki jih dolguje Španija glede primerov v zvezi z Evropskim socialnim skladom so se v primerjavi z letom 2006 znižali za 50 milijonov EUR.

V tej postavki je vključenih tudi 9 milijonov EUR glede zneskov Usmerjevalnega oddelka EKUJS za obdobje 1994–1999.

5.4   DRUGA POGOJNA SREDSTVA

Veliko odhodkov ES je po svoji naravi sami okvirnih, saj zaradi kontrole in dobrega finančnega poslovodenja Komisija ohrani pravico do revizije/kontrole/obračuna izplačanih denarnih sredstev, preden jih razglasi za dokončne. Dokler ni za dani znesek/projekt/program razglašeno, da ustrezno izpolnjuje merila za upravičenost v skladu z ustrezno pogodbo in/ali predpisi, zato obstaja možnost, da se denarna sredstva izterjajo od upravičencev ali da se prihodnja plačila zmanjšajo. Komisija ima pravico, da izvaja preverjanja po končnem plačilu in po potrebi izterja neupravičeno izplačane zneske.

5.4.1   Količinsko opredeljeni zneski

Pri kmetijstvu in razvoju podeželja ostanejo zneski, ki jih prijavijo države članice, okvirni vse do potrditve zaključnega računa, kar se načeloma zgodi do 30. aprila leta N+1 na podlagi letnega potrjevanja in pregleda, ki ju opravi Komisija. Komisija lahko opravi finančne popravke tudi v okviru „odločb o skladnosti“, vendar samo za obdobje, omejeno na 24 mesecev pred revizijo posameznega področja odhodkov, ki jih prijavi posamezna država članica. Zato je znesek v višini 1 515 milijonov EUR vključen sem kot pogojno sredstvo, ker so ocenjeni zneski, ki naj bi bili prejeti na podlagi odločb o finančnih popravkih zaradi skladnosti v kmetijstvu, sprejetih zaradi revizij, ki so zajele nekatere odhodke, prijavljene v obdobju 2001–2006. Ker ti zneski še niso dokončni, v bilanci stanja niso pripoznani.

Letos je bil znesek v višini 2,9 milijarde EUR prav tako vključen kot pogojno sredstvo v zvezi s potencialnimi finančnimi popravki, ki jih je treba izterjati od držav članic. Znesek temelji na ugotovitvah revizije Komisije in Evropskega računskega sodišča, vse te ugotovitve pa spremljajo tudi GD. To je najboljša ocena ob zaključku zaključnega računa za leto 2007 ob upoštevanju stanja pri spremljanju revizij, izvajanja akcijskih načrtov za korektivne ukrepe in izdanih dopisov o končnih stališčih. Ta znesek je predmet spremembe po postopku za začasno prenehanje plačil in finančne popravke, v okviru katerega imajo države članice možnost, da na zaslišanju predložijo dodatne dokaze v podporo njihovim zahtevkom.

5.4.2   Količinsko neopredeljeni zneski

Jamstveni sklad za udeležence

Jamstveni sklad za udeležence je instrument vzajemne koristi, vzpostavljen na podlagi sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7OP). Njegov glavni cilj je pokriti finančna tveganja, ki jih imajo Skupnosti in udeleženci med izvajanjem posrednih ukrepov 7OP, kapital in obresti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki imajo obliko donacije, prispevajo h kapitalu celotno trajanje ukrepa. Udeleženci so kot taki lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, Skupnosti pa zastopa Komisija kot njihova pooblaščenka. Ob koncu posrednega ukrepa udeleženci v celoti povrnejo prispevek h kapitalu, razen ko Jamstveni sklad za udeležence ustvari izgubo zaradi upravičencev, ki ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru udeleženci povrnejo najmanj 80 % svojega prispevka.

Jamstveni sklad za udeležence zagotavlja finančne interese Skupnosti, pa tudi udeležencev. Jamstveni sklad za udeležence se lahko kot tak obravnava kot pogojno sredstvo Skupnosti, znesek pogojnega sredstva pa bo odvisen od tega, ali se pojavi ali ne pojavi vrsta negotovih prihodnjih dogodkov, in ga tako trenutno ni mogoče zanesljivo oceniti. Zato se noben znesek ne razkrije kot pogojno sredstvo. V vednost naj navedemo, da so na dan 31. decembra 2007 udeleženci prispevali Jamstvenemu skladu za udeležence skupni znesek 38 milijonov EUR.

POGOJNE OBVEZNOSTI

5.5   DANA JAMSTVA

5.5.1   Za posojila, ki jih je odobrila Evropska investicijska banka (EIB) iz svojih lastnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Delitev tveganja 31.12.2007 | Nedelitev tveganja 31.12.2007 | Neporavnano 31.12.2007
  Skupaj | Neporavnano 31.12.2006 |
| Javni organ | Zasebno podjetje |
| Jamstvo v višini 65 % | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| Jamstvo v višini 70 % | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| Jamstvo v višini 75 % | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| Jamstvo v višini 100 % | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| Skupaj | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

v mio. EUR

Delitev tveganja 31.12.2007

Nedelitev tveganja 31.12.2007

Neporavnano 31.12.2007

Skupaj

Neporavnano 31.12.2006

Javni organ

Zasebno podjetje

Jamstvo v višini 65 %

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

Jamstvo v višini 70 %

191

2 799

235

3 225

3 747

Jamstvo v višini 75 %

0

1 116

129

1 245

1 487

Jamstvo v višini 100 %

0

886

293

1 179

1 518

Skupaj

Skupaj

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

Proračun Skupnosti jamči posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2007 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo Skupnosti omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 %, 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo Skupnosti krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2007 je neporavnani znesek skupaj znašal 15 787 milijonov EUR (leta 2006: 14 792 milijonov EUR) in to je zato največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje Skupnosti.

Za posojila, ki jih krije jamstvo proračuna Skupnosti, dobi EIB tudi jamstva tretjih oseb (držav, javnih ali zasebnih finančnih ustanov); v teh primerih je Komisija sekundarni porok. Jamstvo proračuna Skupnosti krije le politično tveganje jamstev, zagotovljenih v okviru „delitve tveganja“. Druga tveganja krije EIB, če primarni porok ne spoštuje danih zavez. Za jamstva, zagotovljena v okviru „nedelitve tveganja“ (non-risk sharing), vsa tveganja, če primarni porok ne spoštuje danih zavez, krije proračun Skupnosti. Če je primarni porok javni organ, so ta tveganja praviloma omejena na politično tveganje, ko pa jamstvo da institucija ali zasebna družba, je verjetno, da bo moral proračun Skupnosti kriti tudi gospodarsko tveganje.

5.5.2   Druga dana jamstva

Prispevek Komisije v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (The Risk Sharing Finance Facility, RSFF) se uporabi za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupno je proračun Komisije v višini do 1 milijarde EUR predviden za obdobje 2007–2013, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek.

Znesek v višini 34 milijonov EUR je Komisija blokirala kot „razporeditev kapitala“. V to razporeditev kapitala so vključene nepričakovane izgube iz posojil in jamstev, ki jih je EIB dala v okviru RSFF. To je največja izguba, ki jo lahko Komisija utrpi v primeru neizpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz odobrenih posojil ali jamstev. To je najvišji znesek jamstva, ki ga Komisija da v okviru RSFF, in se tako šteje kot pogojna obveznost ES.

V okviru programa MEDA je Komisija ustvarila jamstveni mehanizem na podlagi posebnega sklada, katerega upravičenki bosta maroški organizaciji, in sicer Caisse Centrale de Garantie ter Fonds Dar Ad-Damane. Na dan 31. decembra 2007 znaša skupni znesek kreditiranja 1 050 milijonov MAD, od tega spada 465 milijonov MAD (41 milijonov EUR) pod jamstvo Komisije.

5.6   GLOBE

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile začasno plačane ter zoper katere je bila vložena pritožba, in globe, za katere ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča Evropskih skupnosti o zadevi ne postane pravnomočna. Natečene obresti na začasna plačila (309 milijonov EUR) so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.7   EKJS – POSTOPKI PRED IZREKOM SODBE

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane z odločbami o skladnosti pri EKJS pred izrekom sodbe Sodišča. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem. Zneski, ki jih bo po ocenah verjetno treba plačati (216 milijonov EUR), so vključeni v bilanco stanja kot dolgoročne rezervacije – glej pojasnilo E.2.13.

E.2.13

5.8   ZNESKI, POVEZANI S PRAVNIMI ZADEVAMI IN DRUGIMI SPORI

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti Skupnostma, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. V nadaljevanju so povzeti najpomembnejši zneski:

| — | tožba, vložena proti Komisiji junija 2003 v zvezi z odločitvijo Komisije. Prvotni zahtevek je znašal 518 milijonov GBP. Komisija je predložila nasprotni odgovor februarja 2005. Zahtevek je bil maja 2008 znižan na 257 milijonov GBP. Sodba naj bi bila izdana konec leta 2008, |
| --- | --- |

—

tožba, vložena proti Komisiji junija 2003 v zvezi z odločitvijo Komisije. Prvotni zahtevek je znašal 518 milijonov GBP. Komisija je predložila nasprotni odgovor februarja 2005. Zahtevek je bil maja 2008 znižan na 257 milijonov GBP. Sodba naj bi bila izdana konec leta 2008,

| — | odškodninska tožba v zvezi z odločitvijo Komisije, vložena oktobra 2003. Zahtevek je znašal 1 664 milijonov EUR. Sodišče prve stopnje je julija 2007 izreklo sodbo v tej zadevi in Komisijo obsodilo na plačilo odškodnine. Sodišče pa ni količinsko opredelilo te odškodnine. Imenovati je treba še neodvisnega strokovnjaka. Na voljo ni zanesljive ocene o škodi. Poleg tega pritožba Komisije zoper sodbo Sodišča prve stopnje še ni zaključena. Ob upoštevanju teh elementov negotovosti se pogojna obveznost ohrani na vrednosti prvotnega zahtevka. |
| --- | --- |

—

odškodninska tožba v zvezi z odločitvijo Komisije, vložena oktobra 2003. Zahtevek je znašal 1 664 milijonov EUR. Sodišče prve stopnje je julija 2007 izreklo sodbo v tej zadevi in Komisijo obsodilo na plačilo odškodnine. Sodišče pa ni količinsko opredelilo te odškodnine. Imenovati je treba še neodvisnega strokovnjaka. Na voljo ni zanesljive ocene o škodi. Poleg tega pritožba Komisije zoper sodbo Sodišča prve stopnje še ni zaključena. Ob upoštevanju teh elementov negotovosti se pogojna obveznost ohrani na vrednosti prvotnega zahtevka.

Drugi zneski so povezani s spori, ki vključujejo dobavitelje, pogodbene izvajalce in bivše osebje. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.9   DRUGE POGOJNE OBVEZNOSTI

Glavni znesek, vključen v to postavko, je možna obveznost, ocenjena na 5 milijonov EUR, v zvezi s stroški izkoreninjenja nekaterih bolezni, za katere je verjetno, da jih bo moral kriti proračun Komisije.

OBVEZNOSTI ZA PRIHODNJE FINANCIRANJE

5.10   NEPOTRJENE OBVEZNOSTI

To so sporazumi o posojilu ali o kapitalski naložbi, ki sta jih sklenili Komisija in ESPJ v likvidaciji (in jih ne krijejo neporavnane obveznosti), a jih druga stranka do konca leta še ni potrdila.

5.11   ŠE NEPORABLJENE OBVEZNOSTI NA PODLAGI ODOBRITEV

Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Na dan 31. decembra 2007 so neporavnane proračunske obveznosti skupaj znašale 138 740 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je izračunan kot znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2007, kar znaša skupaj 95 992 milijonov EUR.

Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Za natančnejši prikaz sestave tega zneska je bilo odločeno, da se ločeno razvrstijo najstarejše obveznosti in obveznosti, pri katerih ni bilo knjiženo nobeno gibanje. Tako je bil opredeljen pojem „potencialno neobičajnih neporavnanih obveznosti“. Sestavljajo ga obveznosti, ki izpolnjujejo enega od naslednjih dveh pogojev:

| — | obveznost, starejša od petih let, |
| --- | --- |

—

obveznost, starejša od petih let,

| — | obveznost, za katero v zadnjih dveh letih ni bil knjižen noben računovodski posel (plačilo ali sprostitev prevzetih obveznosti). |
| --- | --- |

—

obveznost, za katero v zadnjih dveh letih ni bil knjižen noben računovodski posel (plačilo ali sprostitev prevzetih obveznosti).

Na podlagi skupnih izjav iz novembra 2002 in 2003 so Komisija, Evropski parlament in Svet poudarili potrebo po postopnem odpravljanju teh potencialno neobičajnih neporavnanih obveznosti. Zato se na začetku vsakega proračunskega leta poiščejo obveznosti, ki ustrezajo tej opredelitvi, in vsaka posebej pregledajo. Te obveznosti se razvrstijo v 8 ločenih kategorij po ugotovljenih hipotetičnih primerih. Treba je opozoriti, da so službe večino obveznosti, ki izpolnjujejo merilo potencialno neobičajnih neporavnanih obveznosti, opredelile kot običajne obveznosti ali še veljavne pogodbe (kljub dejstvu, da je predpisani rok za zahtevani račun /spremno dokumentacijo pretekel). Cilj letnega postopka potencialno neobičajnih neporavnanih obveznosti je minimizirati delež neupravičenih neporavnanih obveznosti, in sicer s proučitvijo vsake potencialno neobičajne obveznosti, posodobitvijo razvrstitev služb in spremljanjem tega, da so obveznosti glede pogodb, ki se lahko zaključijo, dejansko odpravljene.

5.12   PRAVNE OBVEZNOSTI V ZVEZI Z VEČLETNIMI UKREPI

Te obveznosti so nastale, ker se je Komisija odločila, da bo prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Vsi večletni programi ne vsebujejo obveznosti, ki zahtevajo vključitev v to postavko, ker so odhodki v prihodnjih letih odvisni od letnih sklepov proračunskega organa ali sprememb zadevnih pravil.

5.12.1   Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim zneskom obveznosti v povezavi z zneski, predvidenimi v finančnem okviru (perspektivi) za obdobje 2007–2013:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zneski finančnega okvira 2007–2013
  (A) | Sklenjene pravne obveznosti
  (B) | Proračunske obveznosti 2007
  (C) | Pravne obveznosti zmanjšane za proračunske obveznosti
  (=B–C) | Najvišji znesek obveznosti
  (=A–C) |
| Skladi kohezijske politike | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Naravni viri | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Instrument za predpristopno pomoč | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| Skupaj | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

v mio. EUR

Zneski finančnega okvira 2007–2013

(A)

Sklenjene pravne obveznosti

(B)

Proračunske obveznosti 2007

(C)

Pravne obveznosti zmanjšane za proračunske obveznosti

(=B–C)

Najvišji znesek obveznosti

(=A–C)

Skladi kohezijske politike

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Naravni viri

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Instrument za predpristopno pomoč

1 629

1 629

285

1 344

1 344

Skupaj

Skupaj

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

Strukturni ukrepi pomenijo pomoč, načrtovano za obdobje 2007–2013. Novo obdobje finančnega okvira se je začelo leta 2007, njegova oblika in cilji se razlikujejo od oblike in ciljev iz prejšnjega obdobja. Ker je to začetek novega obdobja, so pravne obveznosti precej pomembne, še posebej v primerjavi z letom 2006, ko ni bilo zneskov, ki bi jih bilo treba razkriti, saj na dan 31. decembra 2006 ni bilo neporavnanih obveznosti.

5.12.2   Protokoli s sredozemskimi državami

Obveznosti, prevzete v okviru finančnih protokolov s sredozemskimi državami nečlanicami: znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki ne morejo biti likvidirane brez soglasja obeh pogodbenic, čeprav postopek (njihove likvidacije) poteka.

5.12.3   Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu vsebujejo obveznosti, prevzete s tretjimi stranmi za druge ukrepe v okviru zunanjih ukrepov in ukrepov na področju ribištva v natančno določenem obdobju.

5.13   PRISPEVKI ZA POVEZANE ORGANIZACIJE

Ta znesek pomeni neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala, ki ga je vpisala Komisija.

5.13.1   Nevpoklicani delež kapitala: EBRD

| v mio. EUR |
| --- |
| EBRD | Kapital EBRD skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Vplačano | (5 198) | (157) |
| Nevpoklicano | 14 596 | 443 |

v mio. EUR

EBRD

Kapital EBRD skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

19 794

600

Vplačano

(5 198)

(157)

Nevpoklicano

14 596

443

443

5.13.2   Nevpoklicani delež kapitala: EIS

| v mio. EUR |
| --- |
| EIS | Kapital EIF skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 2 770 | 691 |
| Vplačano | (554) | (138) |
| Nevpoklicano | 2 216 | 553 |

v mio. EUR

EIS

Kapital EIF skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

2 770

691

Vplačano

(554)

(138)

Nevpoklicano

2 216

553

553

Na letni skupščini delničarjev EIS dne 7. maja 2007 je bilo sklenjena izdaja 1 000 novih delnic, enakovrednih obstoječim 2 000 delnicam (nominalna vrednost vsake delnice znaša 1 milijon EUR; vplačani delež v višini 20 %). Delničarji Sklada imajo možnost, da te nove delnice vpišejo sorazmerno po svoji presoji v obdobju štirih let od leta 2007 do leta 2010. EIB bo do 30. junija 2010 vpisala vse delnice, ki jih drugi delničarji še niso vpisali.

Delničarji EIS so v letu 2007 skupno vpisali 770 delnic z nominalnim zneskom 1 milijon EUR na delnico. Presežek vplačanega kapitala za delnico je znašal 136 544,84 EUR. Skupnosti sta vpisali 91 delnic, od tega sta bila 20 % nominalne vrednosti in presežek vplačanega kapitala plačana leta 2007. Udeležba Skupnosti je omejena na 900 delnic (900 milijonov EUR).

5.14   OBVEZNOSTI IZ POSLOVNEGA NAJEMA

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 8 | 12 | 3 | 23 |
| Skupaj | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

v mio. EUR

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

268

889

823

1 980

Informacijski materiali in druga oprema

8

12

3

23

Skupaj

Skupaj

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

Ta postavka zajema zgradbe in drugo opremo, ki so najete po pogodbah o poslovnem najemu in ne izpolnjujejo pogojev za vključitev na strani sredstev v bilanci stanja. Navedeni zneski ustrezajo obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb.

Znesek 275 milijonov EUR je bil leta 2007 pripoznan kot odhodek v izkazu poslovnega izida glede poslovnih najemov.

5.15   POGODBENE OBVEZNOSTI

Ta postavka vključuje zneske, za katere sta se Evropski skupnosti zavezali, da jih bosta v prihodnosti plačali v okviru pogodb, obstoječih na datum bilance stanja. Zneski krijejo predvsem večletne pogodbe, ki se nanašajo na zagotavljanje storitev, kot so varnost, čiščenje itd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela. Navedeni zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb.

V to postavko je vključena neporavnana pogodbena obveznost v višini 22 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Sveta o nepremičninah in 367 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Parlamenta o nepremičninah. Drugi pomembni znesek, ki je vključen v to postavko, znaša 348 milijonov EUR in zadeva prizidek zgradbe Sodišča v Luxembourgu.

6.   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL

6.1   UVOD

Izterjava neupravičenih plačil je zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in ocena teh izterjav je bistvena, da se zagotovi dobro finančno poslovodenje. Izterjani zneski se običajno nanašajo na odhodke, knjižene v prejšnjih letih, ker se upoštevata obdobje med datumom izplačila in datumom naknadne revizije ter obdobje, ki je potrebno za zaključek kontradiktornih postopkov in določanje končnega dolgovanega zneska. Na področju kmetijstva se to obdobje dodatno podaljša, če zadevna država članica zahteva spravni postopek.

Pri pregledovanju projekta, ki prejema finančna sredstva EU, si revizorji prizadevajo preveriti pravilno uporabo včasih zapletenih finančnih in pogodbenih pravil. Čeprav se lahko napake, nepravilnosti ali goljufija pojavijo na kateri koli stopnji projekta ali pogodbe EU, je najbolj verjetno, da se odkrijejo na zaključni stopnji, to je ko upravičenec pošlje svoj zahtevek za končno plačilo.

Cilj tega poglavja je zagotoviti pregled obstoječega postopka za izterjavo neupravičenih plačil ter predstaviti najboljšo oceno skupnega zneska. V nadaljevanju so opisani različni postopki, na podlagi katerih Evropska komisija izterja neupravičena plačila v primeru jasne finančne napake ali nepravilnosti. Pri strukturnih ukrepih, ko so predujmi višji od končnih stroškov projekta, je treba izterjati neporabljeno predfinanciranje. Takšne izterjave se ne štejejo kot izterjave zaradi napak ali nepravilnosti in so zato izključene iz spodnje analize.

6.2   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL, IZVEDENIH V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Približno 80 % proračuna skupaj upravljajo Evropska komisija in države članice. Ti odhodki za deljeno upravljanje vključujejo zlasti odhodke za kmetijstvo, strukturne ukrepe in ribištvo.

Ko Evropska komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, se naloge in odgovornosti v zvezi z izvrševanjem, vključno s popravki neupravičenih odhodkov, prenesejo na države članice: te so zlasti odgovorne za odpravljanje nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci. Evropska komisija ima splošno nadzorno vlogo: preverja zadostnost finančnega upravljanja s strani držav članic in zahteva odpravo napak, če ugotovi, da država članica ni ustrezno zavarovala proračuna ES pred nepravilnostmi. Tako odpravljanje napak je lahko tudi posledica revizij in kontrol, ki jih izvaja Evropsko računsko sodišče, ali preiskav urada OLAF.

Kontrolna veriga bi seveda ne bila popolna brez mehanizma, ki bi zagotavljal, da države članice primerno izvajajo svoje delo, in ki bi v primeru, da tega ne storijo, nalagal nujne finančne posledice.

Komisija je pooblaščena, da v nekaterih primerih uporablja
  ekstrapolirane ali pavšalne popravke
  , in sicer ko ni mogoče ali izvedljivo natančno količinsko opredeliti zneska neupravičenih odhodkov ali ko bi popolni izbris zadevnih odhodkov bil nesorazmeren. Ekstrapolacija se uporablja, ko so na voljo rezultati, pridobljeni iz reprezentativnega vzorca v zvezi s sistemsko nepravilnostjo. Pavšalni popravki se uporabljajo v primeru posameznih kršitev ali sistemskih nepravilnosti, ko finančni učinek ni natančno količinsko določljiv, ker zajema preveč neznank ali je v svojih učinkih razpršen.

ekstrapolirane ali pavšalne popravke

6.2.1   Izterjava odhodkov, ki bremenijo kmetijstvo in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP, ki sta nadomestila Jamstveni oddelek EKUJS, se mehanizem izterjave izvaja s potrditvijo obračunov in izterjavo nepravilnosti.

Postopek potrditve obračunov

Postopek potrditve obračunov izvaja Komisija. Ta vključuje letno finančno potrditev obračunov za vsako plačilno agencijo in večletno potrditev skladnosti, ki zajema skladnost odhodkov, ki jih prijavi država članica, s pravili EU. V primeru EKJS se vsi ti zneski knjižijo v izkazu poslovnega izida Komisije kot prihodki. Za EKSRP se lahko zneski, ki jih izterjajo države članice same, pa tudi zneski, ki izhajajo iz letne finančne potrditve obračunov, praviloma ponovno uporabijo za zadevni program.

Finančna potrditev: Komisija sprejme letno odločbo o potrditvi obračuna, s katero se formalno strinja z letnimi računovodskimi izkazi plačilnih agencij na podlagi izjav uprave ter potrdil in poročil, ki jih izdajo certifikacijski organi.

Finančna potrditev:

Potrditev skladnosti je zasnovana, da se odhodki, ki niso bili izplačani v skladu s pravili EU, izključijo iz financiranja EU, in se tako proračun EU zaščiti pred odhodki, ki ga ne bi smeli bremeniti. Zato potrditev skladnosti ni mehanizem, na podlagi katerega se nepravilna plačila neposredno izterjajo od končnih upravičencev. Finančni popravki pa so za države članice pomembno sredstvo za izboljšanje upravnih in kontrolnih sistemov ter tako tudi za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil končnim upravičencem. Poleg tega popravek zaradi skladnosti države članice ne more razbremeniti obveznosti spremljanja ugotovljenih nepravilnosti, saj se lahko v nasprotnem primeru sproži postopek za ugotavljanje kršitev. Medtem ko se finančna potrditev izvaja letno, pa potrditev skladnosti nima letnega značaja. Zajema odhodke, ki so nastali v več kot enem proračunskem letu, razen odhodkov, ki so se pojavili več kot 24 mesecev, preden je Komisija uradno obvestila državo članico o ugotovitvah revizije.

Potrditev skladnosti

Finančna potrditev plačil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov: za najpomembnejše sheme podpore v okviru EKJS predpisi določajo, da morajo države članice izvršiti plačila upravičencem v določenem roku. Spoštovanje določenih rokov se sistematično nadzoruje trikrat na leto v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006. Komisija v primeru nespoštovanja rokov izvede znižanja, ob upoštevanju nekaterih nadomestil za posebne primere in izjemne okoliščine ter sorazmernosti. Znižanja se izvedejo v okviru mesečnih plačil in pri letni finančni potrditvi. Finančni popravki za nespoštovanje rokov za plačila se obravnavajo kot „negativna plačila“ in se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot znižanje odhodkov.

Finančna potrditev plačil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov:

Izterjava nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

Države članice morajo izterjati vsote, izgubljene zaradi nepravilnosti po nacionalnih pravilih in postopkih. Če jih od upravičencev uspešno izterjajo, zadevne izterjane zneske knjižijo v dobro Komisiji in ti se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot prihodek. Ni pa vedno enostavno izterjati nepravilno porabljenih vsot. Če država članica za izterjavo potrebuje več kot štiri leta, oziroma osem let v primeru sodnih postopkov nacionalnih sodišč zoper upravičenca, Komisija 50 % neporavnanega zneska zaračuna zadevni državi članici, pri čemer se zagotavlja zaščita finančnih interesov EU (tako imenovano „pravilo 50/50“). To se izvede na podlagi zgoraj opisanega postopka finančne potrditve. Po tej računovodski operaciji mora država članica še naprej izvajati ukrepe izterjave. 50 % tako izterjanih zneskov je treba knjižiti v dobro proračuna. Treba je omeniti, da se izterjani zneski lahko prenesejo na Komisijo po 20-odstotnem znižanju, ki ga države članice opravijo, da pokrijejo svoje stroške. Komisija v vseh okoliščinah spremlja ukrepe držav članic na področju izterjav. Če država članica ne izvaja izterjave ali si ne prizadeva za izvajanje svojih ukrepov, lahko Komisija sklene, da bo ukrepala na podlagi postopka potrditve skladnosti in od zadevne države članice zahtevala finančni popravek.

6.2.2   Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov

Na tem področju so v mehanizem izterjave zaradi napak, nepravilnosti ali goljufije vključeni v glavnem finančni popravki.

Finančni popravki: Odhodke, ki zaradi nepravilnosti ne izpolnjujejo pogojev za financiranje, je treba izključiti iz sofinanciranja iz proračuna EU. Ta izključitev se imenuje „finančni popravek“ Namen takih popravkov je ponovna vzpostavitev stanja, ko je 100 % odhodkov, prijavljenih za sofinanciranje iz strukturnih ukrepov, usklajenih z veljavnimi pravili in predpisi države in Skupnosti.

Finančni popravki:

Finančni popravki se lahko izvajajo na podlagi kontrol in revizij na kateri koli stopnji kontrolnega sistema v državah članicah, ali na podlagi revizij Komisije ali Evropskega računskega sodišča ali preverjanj urada OLAF. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje finančnih popravkov glede nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci. Če se država članica strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole ali revizije, ki jo je opravila sama ali ES, lahko prekliče nepravilne odhodke in ponovno uporabi financiranje ES, ki je bilo sproščeno za druge odhodke v okviru zadevnega programa, vendar ne za operacijo ali operacije, na katero oziroma na katere se je popravek nanašal. Evropska komisija lahko sprejme formalno odločitev, da za državo članico uporabi finančne popravke, če država članica ni izvedla zahtevanih popravkov ali če imajo upravni in kontrolni sistemi hude pomanjkljivosti, ki lahko povzročijo sistemske nepravilnosti. Finančni popravek, ki se uporabi na podlagi odločitve Komisije, pomeni znižanje finančnih sredstev ES za zadevni program. Popravki, ki jih izvedejo države članice po svojih revizijah ali revizijah ES, niso knjiženi v računovodskem sistemu Komisije, države članice pa enkrat letno poročajo o podatkih. V računovodske izkaze ES se vključijo le finančni popravki, ki se izvedejo na podlagi naloga za izterjavo ali znižanja končnega plačila.

6.3   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL – DRUGE VRSTE UPRAVLJANJA

Predvidena mehanizma sta nalog za izterjavo ali znižanje prihodnjega plačila. Številni projekti EU se izvajajo več let in popravki se običajno izvedejo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov in/ali končnih plačil, in sicer po rednih preverjanjih ali pregledu neodvisnih revizijskih potrdil. Informacije o vseh izterjavah, ki se izvedejo z odbitkom od poznejšega plačila, pri čemer se ne izda nalog za izterjavo, v računovodskem sistemu Komisije še niso zlahka prepoznavne, saj je v izkazih vknjižen le znesek prilagojenega plačila.

Ob ali po zaključku projekta lahko Evropska komisija uporabi tudi dodatne popravke na podlagi lastnih revizij ali revizij Računskega sodišča na kraju samem. Ti popravki se lahko izvedejo v poznejših letih in v tem primeru bo izdan nalog za izterjavo.

6.4   ANALIZA IZTERJAV NEUPRAVIČENIH PLAČIL, KI SO BILE SKLENJENE LETA 2007

Spodaj prikazani podatki so bili pridobljeni, kadar je bilo to mogoče, na osnovi nastanka poslovnega dogodka, v okviru katere je bila izterjava dodeljena letu, v katerem:

| — | je bil izdan nalog za izterjavo ali izvršeno znižano plačilo, |
| --- | --- |

—

je bil izdan nalog za izterjavo ali izvršeno znižano plačilo,

| — | je Komisija sklenila popravek ali so se s slednjim strinjale države članice ali |
| --- | --- |

—

je Komisija sklenila popravek ali so se s slednjim strinjale države članice ali

| — | so države članice v okviru EKJS in EKSRP izterjale in prijavile znesek nepravilnosti. |
| --- | --- |

—

so države članice v okviru EKJS in EKSRP izterjale in prijavile znesek nepravilnosti.

6.4.1   Deljeno upravljanje

6.4.1.1   Izterjava odhodkov, ki bremenijo kmetijstvo in razvoj podeželja: EKJS in EKSRP

Komisija je med koledarskim letom 2007 sklenila, da glede EKJS od držav članic po finančnih popravkih izterja 607 milijonov EUR. Poleg tega so v istem letu države članice Komisiji vrnile 247 milijonov EUR, ki so zajemali nepravilne odhodke, ki so jih izterjale od upravičencev. Ker je bilo leto 2007 prvo leto sklada EKSRP, ni bilo izvedenih izterjav neupravičenih plačil. Vse te izterjave so vknjižene v računovodski sistem Komisije in vključene v izkaz poslovnega izida.

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 |
| Sklenjeni finančni popravki, in sicer: | |
| Potrditev skladnosti | 532 |
| Finančna potrditev in nespoštovani roki za plačila | 75 |
| Skupaj | 607 |
| Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice | 247 |
| Skupaj | 854 |

v mio. EUR

2007

Sklenjeni finančni popravki, in sicer:

Potrditev skladnosti

Potrditev skladnosti

532

532

Finančna potrditev in nespoštovani roki za plačila

Finančna potrditev in nespoštovani roki za plačila

75

75

Skupaj

607

Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

247

Skupaj

Skupaj

854

854

Komisija lahko opravi finančne popravke v okviru „odločb o skladnosti“, vendar samo odhodke, prijavljene za obdobje, omejeno na 24 mesecev pred revizijo posameznega področja odhodkov, ki jih prijavi posamezna država članica. Znesek, ki naj bi bil prejet na podlagi odločb o finančnih popravkih zaradi skladnosti v kmetijstvu, ki jih je treba še sprejeti na podlagi revizij Komisije, je ocenjen na 1,5 milijarde EUR. To se nanaša na nekatere odhodke, prijavljene v obdobju 2001–2007, in se razkrije kot pogojno sredstvo v pojasnilih k tem računovodskim izkazom.

6.4.1.2   Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov

Spodaj so prikazani skupni finančni popravki, opravljeni pri programih na podlagi revizij Komisije in Računskega sodišča ter postopka zaključevanja za programski obdobji.

FINANČNI POPRAVKI V ZVEZI S PROGRAMI/PROJEKTI ZA OBDOBJE 2000–2006 SKUPAJ

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki skupaj na dan 31.12. 2006 | Finančni popravki 2007 brez odločitve Komisije | Finančni popravki 2007 na podlagi odločitve Komisije | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007 |
| Kohezijski sklad | 99 | 4 | 0 | 103 |
| ESRR | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESS | 438 | 37 | 0 | 475 |
| FIUR | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

v mio. EUR

Finančni popravki skupaj na dan 31.12. 2006

Finančni popravki 2007 brez odločitve Komisije

Finančni popravki 2007 na podlagi odločitve Komisije

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007

Kohezijski sklad

99

4

0

103

ESRR

1 382

179

0

1 561

ESS

438

37

0

475

FIUR

0

0

0

0

Usmerjevalni oddelek EKUJS

1

0

0

1

Skupaj

Skupaj

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Vrednosti v pojasnilih k zaključnemu računu za leto 2006, točka 3.1.4 (skupno 1 915 milijonov EUR), so za ESRR, Kohezijski sklad in ESS vključevale nekaj ocenjenih zneskov, ki so bili za ESRR in Kohezijski sklad določeni v začetnih dopisih državam članicam, s katerimi se začnejo postopki finančnih popravkov. Ti zneski, ki skupaj znašajo 20,7 milijona EUR (18,7 milijona EUR za Kohezijski sklad, 1 milijon EUR za ESRR in 1 milijon EUR za ESS), so zaradi svoje začasne narave izključeni iz izračuna skupnih finančnih popravkov. Za ESRR in Kohezijski sklad je bilo dodanih še 25,7 milijona EUR finančnih popravkov, ki niso bili predhodno prikazani in temeljijo na formalnih odločitvah Komisije, ki so bile sprejete leta 2006 ali pred tem letom (17,7 milijona EUR za Kohezijski sklad in 8 milijonov za ESRR).

3.1.4

FINANČNI POPRAVKI V ZVEZI S PROGRAMI/PROJEKTI ZA OBDOBJE 1994–1999 SKUPAJ

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2006 | Finančni popravki 2007 brez odločitve Komisije | Finančni popravki 2007 na podlagi odločitve Komisije | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007 |
| Kohezijski sklad | 202 | 0 | 23 | 225 |
| ESRR | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESS | 340 | 0 | 5 | 345 |
| FIUR | 15 | 24 | 0 | 39 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 30 | 4 | 80 | 114 |
| Skupaj | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

v mio. EUR

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2006

Finančni popravki 2007 brez odločitve Komisije

Finančni popravki 2007 na podlagi odločitve Komisije

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007

Kohezijski sklad

202

0

23

225

ESRR

818

4

36

858

ESS

340

0

5

345

FIUR

15

24

0

39

Usmerjevalni oddelek EKUJS

30

4

80

114

Skupaj

Skupaj

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

Vrednosti v pojasnilih k zaključnemu računu za leto 2006, točka 3.1.4 (skupno 1 677 milijonov EUR), so za ESRR in Kohezijski sklad vključevale nekaj ocenjenih zneskov, ki so bili določeni v začetnih dopisih državam članicam, s katerimi se začnejo postopki finančnih popravkov. Ti zneski, ki skupaj znašajo 300 milijonov EUR (58 milijonov EUR za Kohezijski sklad, 242 milijonov EUR za ESRR), so zaradi svoje začasne narave izključeni iz izračuna skupnih finančnih popravkov. Za ESRR je bilo dodanih še 16 milijonov EUR, za ESS pa 10 milijonov EUR finančnih popravkov, ki temeljijo na formalnih odločitvah Komisije, sprejetih leta 2006 ali pred tem letom, za FIUR pa 2 milijona EUR, ki nista bila predhodno prikazana.

3.1.4

Skupni finančni popravki za strukturne ukrepe v letu 2007, ki znašajo 396 milijonov EUR, se lahko razdelijo, kot sledi:

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESRR | Kohezijski sklad | ESS | FIUR | EKUJS–U | Skupaj |
| Finančni popravki obdobje 1994–1999: | | | | | | |
| Z nalogom za izterjavo (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Znižanje plačila | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| Obdobje 1994–1999 vmesni seštevek | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| Finančni popravki obdobje 2000–2006: | | | | | | |
| Sporazum za preklic neupravičenih odhodkov | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Obdobje 2000–2006 vmesni seštevek | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Finančni popravki skupaj | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

v mio. EUR

ESRR

Kohezijski sklad

ESS

FIUR

EKUJS–U

Skupaj

Finančni popravki obdobje 1994–1999:

Z nalogom za izterjavo (7)

7

29

3

3

2

15

52

Znižanje plačila

11

20

2

22

69

124

Obdobje 1994–1999 vmesni seštevek

Obdobje 1994–1999 vmesni seštevek

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

Finančni popravki obdobje 2000–2006:

Sporazum za preklic neupravičenih odhodkov

179

4

37

0

0

220

Obdobje 2000–2006 vmesni seštevek

Obdobje 2000–2006 vmesni seštevek

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Finančni popravki skupaj

Finančni popravki skupaj

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

Ta razpredelnica ne vključuje rezultatov preverjanj držav članic glede odhodkov strukturnih skladov. Poleg tega se znesek v višini 2,9 milijarde EUR nanaša na potencialne finančne popravke, ki jih je treba izterjati od držav članic. Znesek temelji na ugotovitvah revizije Komisije in Evropskega računskega sodišča, vse te ugotovitve pa spremljajo tudi GD. To je najboljša ocena ob zaključku zaključnega računa za leto 2007, ob upoštevanju stanja pri spremljanju revizij, izvajanja akcijskih načrtov za korektivne ukrepe in izdanih dopisov o končnih stališčih.

Dejavnosti finančnih popravkov (odtegnitve, izterjave in plačila, ki jih je treba še izterjati) v državah članicah za strukturne ukrepe za leto 2007

Komisija zahteva, da države članice do 31. marca vsako leto zagotovijo informacije o odtegnitvah, izterjavah in plačilih, ki jih je treba še izterjati, v zvezi s strukturnimi ukrepi za zadevno leto in kumulativno za celotno programsko obdobje 2000–2006 za vse strukturne sklade in pobude Skupnosti (ESRR, ESS, EKUJS in FIUR). Komisija je prejela začasne zneske za odtegnitve in izterjave v letu 2007 (okvirno 540 milijonov EUR), ki bodo prilagojeni po tem, ko bo Komisija pojasnila nekatere zadeve z zadevnimi državami članicami. Pregledani zneski bodo predstavljeni v prilogi k 19. letnemu poročilu o izvajanju strukturnih skladov, ki bo objavljeno konec leta 2008. Glede finančnih popravkov, ki jih Komisija predlaga na podlagi lastnih revizij ali revizij drugih organov ES, sprejmejo in izvedejo pa države članice, je možnost prekrivanja s podatki o odtegnitvah, ki jih sporočijo države članice.

Treba je omeniti tudi, da Komisija trenutno preverja informacije, ki so jih zagotovile številne države članice v okviru ukrepa 6.2 Akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97). Rezultati tega dela bodo omogočili pripravo dokončnih sklepov o popolnosti in zanesljivosti podatkov, na katerih bi temeljilo spremljanje, ki bi prispevalo k potrebnim izboljšavam na področju poročanja finančnih popravkov.

6.4.2   Izterjava odhodkov v okviru drugih vrst upravljanja

Za druge vrste upravljanja so informacije v zvezi z dolgovi, določenimi v nalogih za izterjavo, prikazane v spodnji razpredelnici. Izterjave, ki se izvedejo z odbitkom od poznejšega plačila, niso bile knjižene v računovodskih evidencah v letu 2007. Med letom izdani nalogi za izterjavo predhodno plačanih zneskov skupno znašajo 259 milijonov EUR. Od tega se znesek v višini 138 milijonov EUR nanaša na izterjavo stroškov, znesek v višini 121 milijonov EUR pa na izterjavo predfinanciranja. Za zadnjo kategorijo računovodske evidence ne omogočajo razlikovanja med zneski glede izterjave neporabljenih predujmov in zneski glede izterjave neupravičenih odhodkov, ki jih zahteva upravičenec. Vendar pa za razliko od strukturnih ukrepov se skoraj celotno izterjano predfinanciranje, razen v zvezi z realizacijo agencij, šteje kot izterjava napačno zahtevanih zneskov.

| v mio. EUR |
| --- |
| Nalogi za izterjavo za neupravičena plačila, izdani leta 2007 | 2007 |
| Zunanji ukrepi | 178 |
| Notranje politike | 81 |
| Skupaj | 259 |

v mio. EUR

Nalogi za izterjavo za neupravičena plačila, izdani leta 2007

2007

Zunanji ukrepi

178

Notranje politike

81

Skupaj

Skupaj

259

259

6.5   POVZETEK IZTERJAVE NEUPRAVIČENIH PLAČIL V LETU 2007

Spodnja razpredelnica prikazuje najboljšo oceno skupnega zneska, za katerega se je leta 2007 sklenila izterjava. Kakor je bilo pojasnjeno zgoraj, vanjo niso vključeni rezultati preverjanj držav članic v zvezi z odhodki strukturnih ukrepov, pa tudi ne vse izterjave, ki se izvedejo z odbitkom od poznejšega plačila glede zunanjih ukrepov in notranjih politik. Nalogi za izterjavo na podlagi tveganj v zvezi s predfinanciranjem so precenjeni za zneske, ki se nanašajo na povračila neporabljenih predujmov (to pa ne velja za nepravilna plačila).

Povzetek izterjave neupravičenih plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| EKUJS | | |
| — | finančni popravki |

v mio. EUR

2007

2006

EKUJS

EKUJS

—

finančni popravki

607

839

| — | nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice |
| --- | --- |

—

nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

247

108

Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006)

Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006)

396

807

Nalogi za izterjavo za neupravičena plačila:

Nalogi za izterjavo za neupravičena plačila:

| — | zunanji ukrepi |
| --- | --- |

—

zunanji ukrepi

178

172

| — | notranje politike |
| --- | --- |

—

notranje politike

81

85

Skupaj

Skupaj

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

ZAKLADNIŠKO POSLOVANJE EVROPSKE KOMISIJE

Naslednja razkritja se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga je izvedla Evropska komisija za izvrševanje svojega proračuna. Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja Komisije za izvrševanje proračuna so določena v Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004) ter finančni uredbi (Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006) in njenih izvedbenih določbah (Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007).

Kot rezultat zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti, |
| --- | --- |

—

bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti,

| — | preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure (z upoštevanjem Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, ko gre za sredstva na računih lastnih sredstev). |
| --- | --- |

—

preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure (z upoštevanjem Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, ko gre za sredstva na računih lastnih sredstev).

Poleg računov lastnih sredstev je Komisija odprla tudi druge bančne račune pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun. Vsi ti računi (z izjemo računov za prejemke) se polnijo dnevno na podlagi plačil, ki jih je treba z njih izvršiti. Na vseh teh računih se vzdržujejo minimalna denarna sredstva za zagotovitev izvršitve nujnih plačil, če bi izjemoma prišlo do kakršne koli zamude pri njihovem financiranju. Preostanek sredstev na računih za prejemke se redno prenaša na račune lastnih sredstev ali na druge račune, odvisno od zakladniških potreb.

Vse poslovne banke, pri katerih ima Komisija odprte bančne račune, so izbrane prek javnih razpisov. Računi izločenih sredstev so odprti v skladu s členom 63 finančne uredbe in bančni računi so odprti za njihove potrebe pri bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom.

7.1   POSLOVNO TVEGANJE

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Sveženj zapisanih smernic in postopkov ureja upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja s ciljem, da se omeji poslovno in finančno tveganje in zagotovi primerna raven nadzora. Krijejo različna področja poslovanja, redno pa se tudi preverja upoštevanje smernic in postopkov. Vključujejo zlasti:

| — | odprtje in zaprtje bančnih računov, |
| --- | --- |

—

odprtje in zaprtje bančnih računov,

| — | izražanje finančnih sistemov s parametri, |
| --- | --- |

—

izražanje finančnih sistemov s parametri,

| — | zakladniško načrtovanje in napovedovanje, |
| --- | --- |

—

zakladniško načrtovanje in napovedovanje,

| — | izvedbo plačil in upravljanje denarnih sredstev, |
| --- | --- |

—

izvedbo plačil in upravljanje denarnih sredstev,

| — | devizne posle, |
| --- | --- |

—

devizne posle,

| — | izbiro bank, |
| --- | --- |

—

izbiro bank,

| — | nadzor poslov in uskladitev računov, |
| --- | --- |

—

nadzor poslov in uskladitev računov,

| — | vzdrževanje in nadzor dokumentov tretjih oseb. |
| --- | --- |

—

vzdrževanje in nadzor dokumentov tretjih oseb.

7.2   FINANČNO TVEGANJE

Valutno tveganje:

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v valutah, ki niso euro, se hranijo na računih lastnih sredstev. V eure se preračunajo, kadar se jih potrebuje za kritje izvedbe plačil v eurih ali, v omejenem številu primerov, kadar se neposredno uporabijo za plačila, ki se izvedejo v isti valuti.

Komisija ima več računov v valutah EU, ki niso euro, in v USD, odprtih pri poslovnih bankah za namene izvedbe plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti. Posledica tega je, da je na računih sprotna količina sredstev zelo nizka in da so ta le v omejenem obsegu izpostavljena gibanjem deviznih tečajev.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v valutah, ki niso evro, se bodisi prenesejo na druge račune v isti valuti, če se jih potrebuje za kritje izvedbe plačil, bodisi se preračunajo v euro in prenesejo na druge račune v eurih glede na zakladniške potrebe. Računi izločenih sredstev, ki se jih vodi v valutah, ki niso euro, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Preostanek sredstev na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Kreditno tveganje:

Večina zakladniških sredstev se hrani v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000 na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah. Te institucije za Komisijo tako rekoč ne pomenijo kreditnega tveganja.

Majhen delež zakladniških sredstev Komisije se hrani pri poslovnih bankah, da se krije izvedba plačil ali drugi bančni posli. Običajna praksa je, da se računi poslovnih bank polnijo sproti. Posledica tega je, da je na teh računih sprotna količina sredstev stalno zelo nizka (v povprečju med 100 milijoni EUR in 200 milijoni EUR, porazdeljenimi po več kot 30 računih), tako da je izpostavljanje Komisije kreditnemu tveganju omejeno. Poleg tega se uporabljajo posebne smernice za izbor poslovnih bank, da se še dodatno zmanjša kreditno tveganje.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih okoliščinah se lahko zahteva nižja raven. Vse pogodbe določajo možnost takojšnje prekinitve s strani Komisije, če se bonitetna ocena nasprotne stranke spremeni in pade pod najnižjo zahtevano raven.

Računi izločenih sredstev so odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve ocene so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in zgornje meje, ki se uporabljajo, se pregledujejo na letni osnovi.

Obrestno tveganje:

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah v skladu s členom 9 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse druge račune, odprte pri nacionalnih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih pogojev, ki jih ponuja posamezna banka, obrestne mere, ki se uporabljajo, se spreminjajo in prilagajajo nihanjem na trgu.

Za večino računov, odprtih pri poslovnih bankah, se obresti izračunavajo na spremenljivi osnovi v povezavi z mejno stopnjo ECB za njene operacije glavnega refinanciranja in so prilagojene, da odražajo kakršno koli nihanje te stopnje. Zaradi tega Komisija ne nosi nobenega obrestnega tveganja.

7.3   UPRAVLJANJE ZAČASNO PLAČANIH GLOB

Naslednja razkritja se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga je izvedla Evropska komisija za upravljanje glob, ki so bile začasno plačane (denarna sredstva z omejitvami).

Valutno tveganje:

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, Komisija ni izpostavljena nikakršnemu tveganju zaradi nihanja deviznih tečajev tujih valut.

Kreditno tveganje:

Smernice se uporabljajo za izbor bank, v katerih se hranijo sredstva, in izpostavljenost s kakršno koli posamezno nasprotno stranko je omejena. Vsa sredstva se hranijo na tekočih računih in se lahko črpajo kadar koli brez predhodnega obvestila. Banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna dolgoročna ocena bančnih depozitov, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's Aa ali njej enakovredna (to je S&P AA- ali Fitch AA-).

Izpostavljenost s kakršno koli posamezno nasprotno stranko je omejena na 5 % njenih „kapital + rezerve + podrejena posojila“, kakor izhaja iz njenega potrjenega konsolidiranega zaključnega računa. Ta meja se revidira vsaj na letni osnovi. Vse pogodbe določajo možnost takojšnje prekinitve s strani Komisije, če se ocena nasprotne stranke spremeni in pade pod najnižjo zahtevano raven.

Obrestno tveganje:

Obresti za vse račune se izračunajo na spremenljivi osnovi, ki je v povezavi z minimalno stopnjo ECB za njene operacije glavnega refinanciranja, in so prilagojene, da odražajo kakršno koli nihanje te stopnje. Zaradi tega Komisija ne nosi nobenega obrestnega tveganja.

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL TER JAMSTVENI SKLAD

Naslednja razkritja se nanašajo na posojila, ki jih daje in najema Evropska komisija v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma ter Jamstvenega sklada.

makrofinančne pomoči

Euratoma

Jamstvenega sklada

7.4   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Makrofinančna pomoč in Euratom:

Skupnosti izvajata posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi (Euratom) Sveta (8), če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

8

Na splošno se varovanje pred tveganji ne izvaja, ker se dajanje posojil financira z „vzajemnimi“ posli in ker ni nobenih odprtih valutnih pozicij.

Jamstveni sklad:

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada (glej oddelek E.2.3.3) so določena v Sporazumu med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17., 23. septembra 1996 in 8. maja 2002.

E.2.3.3

Glavna načela, povzeta neposredno iz Sporazuma, so:

| — | Jamstveni sklad bo deloval v eni sami valuti: euru. Da bi se izognil kakršnemu koli valutnemu tveganju, bo vlagal izključno v tej valuti. |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad bo deloval v eni sami valuti: euru. Da bi se izognil kakršnemu koli valutnemu tveganju, bo vlagal izključno v tej valuti.

| — | Upravljanje sredstev bo temeljilo na tradicionalnih pravilih preudarnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost bo moral nameniti zmanjševanju tveganj in zagotavljanju zadostne stopnje likvidnosti in prenosljivosti upravljanih sredstev, ob upoštevanju obveznosti, ki jih bo moral Jamstveni sklad izpolniti. |
| --- | --- |

—

Upravljanje sredstev bo temeljilo na tradicionalnih pravilih preudarnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost bo moral nameniti zmanjševanju tveganj in zagotavljanju zadostne stopnje likvidnosti in prenosljivosti upravljanih sredstev, ob upoštevanju obveznosti, ki jih bo moral Jamstveni sklad izpolniti.

| — | Jamstveni sklad bo lahko uporabljal vse instrumente za varovanje pred tržnimi in obrestnimi tveganji, ki jih že uporablja Služba EIB za portfelje vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad bo lahko uporabljal vse instrumente za varovanje pred tržnimi in obrestnimi tveganji, ki jih že uporablja Služba EIB za portfelje vrednostnih papirjev.

| — | Upravljanje portfeljev bo temeljilo na optimalnem trajanju in najboljšem možnem razporejanju med kratkoročnim in dolgoročnim, da bi dejansko izkoristili krivuljo obrestnih mer. Da bi ustanovitelj lahko hitro spremenil trajanje portfelja glede na napoved prihodnjih tržnih razmer, bo izključno za namene varovanja pred tveganji uporabil instrumente, ki so na voljo na trgu in za katere EIB že ima potrebne izkušnje. |
| --- | --- |

—

Upravljanje portfeljev bo temeljilo na optimalnem trajanju in najboljšem možnem razporejanju med kratkoročnim in dolgoročnim, da bi dejansko izkoristili krivuljo obrestnih mer. Da bi ustanovitelj lahko hitro spremenil trajanje portfelja glede na napoved prihodnjih tržnih razmer, bo izključno za namene varovanja pred tveganji uporabil instrumente, ki so na voljo na trgu in za katere EIB že ima potrebne izkušnje.

7.5   VALUTNO TVEGANJE

Ker so vsa finančna sredstva in obveznosti izraženi v eurih, Skupnosti nista izpostavljeni vplivom nihanj deviznih tečajev na finančno stanje in denarne tokove.

7.6   OBRESTNO TVEGANJE

Skupnosti imata zaradi narave svojega dajanja in najemanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo.

Makrofinančna pomoč in Euratom:

Zaradi najetih posojil s spremenljivo obrestno mero sta Skupnosti izpostavljeni obrestnemu tveganju v zvezi z denarnimi tokovi. Ta posojila pomenijo približno 93 % vseh posojil. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja sta imeli Skupnosti posojila (izražena v nominalnih vrednostih) s spremenljivo obrestno mero v višini 1,18 milijarde EUR (leta 2006: 1,32 milijarde EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih šest mesecev. Skupnosti sta leta 2007 imeli tudi posojila (izražena v nominalnih vrednostih) s fiksno obrestno mero v višini 85 milijonov EUR (leta 2006: 85 milijonov EUR), pri čemer je končna zapadlost teh posojil daljša od petih let.

Jamstveni sklad:

Instrumenti za varovanje pred tveganji bi se lahko uporabili za obvladovanje obrestnega (tržnega) tveganja za Jamstveni sklad. Vendar po dogovoru med Komisijo in EIB trenutno ni prevzeto nobeno znatno tveganje, zato se varovanje pred tveganji ne izvaja. Ker so transakcije in posli izraženi samo v eurih, ni potrebno nobeno drugo varovanje pred tveganji. Porazdelitev imetja Jamstvenega sklada na dan 31. decembra 2007 in 2006 (tržna vrednost brez natečenih obresti) je podrobno prikazana v spodnji razpredelnici:

| v mio. EUR |
| --- |
| Odseki | Naložbe s fiksno obrestno mero | Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero | Skupaj |
| prej kot v 3 mesecih | od 3 mesecev do 1 leta | od 1 do 10 let |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Tekoči računi | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kratkoročni depoziti – nominalno | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| Skupaj | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Odstotek | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

v mio. EUR

Odseki

Naložbe s fiksno obrestno mero

Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero

Skupaj

prej kot v 3 mesecih

od 3 mesecev do 1 leta

od 1 do 10 let

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Tekoči računi

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Kratkoročni depoziti – nominalno

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

Za prodajo razpoložljiva sredstva

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

Skupaj

Skupaj

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Odstotek

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Na dan 31. decembra 2007 je bila efektivna obrestna mera za denarna sredstva in njihove ustreznike (vezani depoziti) med 4,12 % in 4,83 %. Efektivna obrestna mera za portfelj za prodajo razpoložljivih vrednostnih papirjev je bila med 2,94 % in 5,52 %.

7.7   KREDITNO TVEGANJE

Skupnosti sta izpostavljeni kreditnemu tveganju, kar je tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje najprej s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato preko Jamstvenega sklada. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (9) je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja zamude plačila, povezana z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj Evropske unije. Da bi se izognili kakršnim koli zamudam zapadlih plačil, ki jih mora poravnati subjekt, se taka najeta posojila servisirajo z gotovinskimi predujmi iz proračuna Skupnosti. Če se tri mesece po zapadlosti plačila potrdi, da država prejemnica zamuja s plačilom, Jamstveni sklad za zunanje ukrepe vrne gotovinski predujem v proračun.

9

Makrofinančna pomoč in Euratom:

Največja koncentracija kreditnih tveganj Skupnosti je za Bolgarijo, Romunijo ter Srbijo in Črno goro. Te države pomenijo približno 27 %, 28 % in 22 % celotnega obsega posojil v tem zaporedju. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako bo poslovna enota lahko poslovala le z bankami, ki izpolnjujejo pogoje in so vključene v „poslovni seznam pooblaščenih bank“ ter imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Jamstveni sklad:

Vezani depoziti Jamstvenega sklada – profil nasprotnih strank

V skladu s Sporazumom med Skupnostjo in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe bonitetno oceno vsaj A1. Kratkoročne medbančne naložbe, vključno z natečenimi obrestmi, po vrstah nasprotnih strank na dan 31. decembra 2007 so:

| v mio. EUR |
| --- |
| Ocena | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| Skupaj | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

v mio. EUR

Ocena

31.12.2007

31.12.2006

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

Skupaj

Skupaj

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Za prodajo razpoložljiva sredstva Jamstvenega sklada – profil izdajateljev

Profil izdajateljev, s tržno vrednostjo brez natečenih obresti, na dan 31. decembra 2007 je:

| v mio. EUR |
| --- |
| Izdajatelj | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Drugi izdajatelji z oceno AAA | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Nadnacionalni izdajatelji z oceno Aaa | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Države/agencije z oceno Aaa | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Države/agencije z oceno Aa1 | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Države/agencije z oceno Aa2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Države/agencije z oceno Aa3 | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Države/agencije z oceno A1 | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Države/agencije z oceno A2 | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Države/agencije z oceno A3 | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Države/agencije z oceno Baa1 | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Države/agencije brez ocene | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Skupaj | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

v mio. EUR

Izdajatelj

31.12.2007

31.12.2006

Drugi izdajatelji z oceno AAA

310

35 %

361

40 %

Nadnacionalni izdajatelji z oceno Aaa

5

1 %

15

2 %

Države/agencije z oceno Aaa

196

22 %

225

25 %

Države/agencije z oceno Aa1

72

8 %

58

6 %

Države/agencije z oceno Aa2

0

0 %

0

0 %

Države/agencije z oceno Aa3

81

9 %

67

7 %

Države/agencije z oceno A1

73

8 %

49

5 %

Države/agencije z oceno A2

132

15 %

122

13 %

Države/agencije z oceno A3

4

1 %

10

1 %

Države/agencije z oceno Baa1

10

1 %

10

1 %

Države/agencije brez ocene

0

0 %

0

0 %

Skupaj

Skupaj

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Vsi vrednostni papirji v posesti izpolnjujejo naslednja merila:

| — | izdajo jih države, vključene v Evropsko unijo, G10 ali nadnacionalne organe, ali institucije, za katere dajo jamstvo Evropska unija, G10 ali nadnacionalni organi |
| --- | --- |

—

izdajo jih države, vključene v Evropsko unijo, G10 ali nadnacionalne organe, ali institucije, za katere dajo jamstvo Evropska unija, G10 ali nadnacionalni organi

| — | ali izda jih kaka druga samostojna država z oceno vsaj AA3 |
| --- | --- |

—

ali izda jih kaka druga samostojna država z oceno vsaj AA3

| — | ali izda jih kak drug izdajatelj z oceno AAA. |
| --- | --- |

—

ali izda jih kak drug izdajatelj z oceno AAA.

7.8   POŠTENA VREDNOST

Ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil v okviru makrofinančne pomoči ter posojil Euratom se določi po modelu diskontiranega denarnega toka. Po tem modelu se pričakovani prihodnji denarni tokovi diskontirajo z uporabo krivulj donosnosti z oceno AAA, ki so primerne za preostanek obdobja do zapadlosti posojil. Za ocenjeno pošteno vrednost posojil s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se približuje njihovi knjigovodski vrednosti, saj se posojila ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah vsakih šest mesecev.

Na datum bilance stanja je ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil s fiksno obrestno mero znašala 90 milijonov EUR (leta 2006: 93 milijonov EUR) oziroma 89 milijonov EUR (leta 2006: 93 milijonov EUR) v primerjavi s pripadajočo knjigovodsko vrednostjo 87 milijonov EUR (leta 2006: 87 milijonov EUR) oziroma 87 milijonov EUR (leta 2006: 87 milijonov EUR).

7.9   LIKVIDNOSTNA POZICIJA

Spodnja razpredelnica prikazuje analizo sredstev in obveznosti Jamstvenega sklada po ustreznih skupinah rokov zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti. Predstavljena je na podlagi najpreudarnejšega upoštevanja datumov zapadlosti. Zato je pri obveznostih prikazan najzgodnejši možni rok vračila, pri sredstvih pa najpoznejši možni rok vračila. Sredstva in obveznosti, ki so brez pogodbenega datuma zapadlosti, so skupaj uvrščeni v kategorijo „Zapadlost neopredeljena“.

| v mio. EUR |
| --- |
| Zapadlost v plačilo | Prej kot v 3 mesecih | Od 3 mesecev do 1 leta | Od 1 do 10 let | Zapadlost neopredeljena | Skupaj |
| Sredstva v EUR: |
| Tekoči računi | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kratkoročni depoziti | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| Od tega natečene obresti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| Od tega natečene obresti | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| Skupaj | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Obveznosti v EUR: |
| Kapital | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Obveznosti iz poslovanja | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007 | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007 | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

v mio. EUR

Zapadlost v plačilo

Prej kot v 3 mesecih

Od 3 mesecev do 1 leta

Od 1 do 10 let

Zapadlost neopredeljena

Skupaj

Sredstva v EUR:

Tekoči računi

1

0

0

0

1

1

Kratkoročni depoziti

248

0

0

0

248

248

Od tega natečene obresti

Od tega natečene obresti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Za prodajo razpoložljiva sredstva

38

109

754

3

904

904

Od tega natečene obresti

Od tega natečene obresti

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

Skupaj

Skupaj

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Obveznosti v EUR:

Kapital

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Obveznosti iz poslovanja

1

0

0

0

1

1

Skupaj

Skupaj

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007

Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007

Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2007

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO (v likvidaciji)

Naslednja razkritja se nanašajo na posojila, ki jih dajeta in najemata Evropski skupnosti, ter na zakladniške posle, ki jih opravljata Evropski skupnosti preko Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji). Dodatne informacije so na voljo na računih ESPJ v likvidaciji.

Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji)

7.10   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Po izteku Pogodbe ESPJ 23. julija 2002 se v skladu z Odločbo 2003/76/ES sredstva in obveznosti ESPJ prenesejo na Evropsko skupnost, likvidacijo obveznosti ESPJ pa upravlja Komisija. Tako za ESPJ v likvidaciji ni predvideno nobeno novo dajanje posojil in ustrezno financiranje teh posojil. Novo najemanje posojil ESPJ pa je omejeno na refinanciranje za zmanjšanje stroškov sredstev.

Sredstva in obveznosti upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati načela skrbnega upravljanja za omejitev poslovnega tveganja, tveganja izpostavljenosti do nasprotne stranke in tržnega tveganja. Naložbe so v bistvu omejene na naslednje kategorije: vezane depozite pri bankah, instrumente denarnega trga ter obveznice s fiksno in spremenljivo obrestno mero.

Glavne omejitve naložb po kategorijah so:

| — | za vezane depozite velja 100 milijonov EUR na banko ali 5 % lastnih sredstev banke, pri čemer se upošteva nižji od obeh zneskov, če je ustrezna kratkoročna bonitetna ocena vsaj A-1 (S&P) ali temu enakovredna ocena, |
| --- | --- |

—

za vezane depozite velja 100 milijonov EUR na banko ali 5 % lastnih sredstev banke, pri čemer se upošteva nižji od obeh zneskov, če je ustrezna kratkoročna bonitetna ocena vsaj A-1 (S&P) ali temu enakovredna ocena,

| — | za obveznice, ki jih izda ali da zanje jamstvo država članica ali institucije Evropske unije velja do 250 milijonov EUR na državo članico ali institucijo, odvisno od njene bonitetne ocene, |
| --- | --- |

—

za obveznice, ki jih izda ali da zanje jamstvo država članica ali institucije Evropske unije velja do 250 milijonov EUR na državo članico ali institucijo, odvisno od njene bonitetne ocene,

| — | za obveznice, ki jih izdajo druge države ali nadnacionalni izdajatelji z dolgoročno bonitetno oceno vsaj AA (S&P) ali temu enakovredno oceno velja do 100 milijonov EUR na izdajatelja ali poroka, |
| --- | --- |

—

za obveznice, ki jih izdajo druge države ali nadnacionalni izdajatelji z dolgoročno bonitetno oceno vsaj AA (S&P) ali temu enakovredno oceno velja do 100 milijonov EUR na izdajatelja ali poroka,

| — | za obveznice drugih izdajateljev z oceno vsaj AA ali AAA (S&P) ali temu enakovredno oceno velja do 25 oziroma 50 milijonov EUR, odvisno od bonitetne ocene in statusa izdajatelja. |
| --- | --- |

—

za obveznice drugih izdajateljev z oceno vsaj AA ali AAA (S&P) ali temu enakovredno oceno velja do 25 oziroma 50 milijonov EUR, odvisno od bonitetne ocene in statusa izdajatelja.

ESPJ v likvidaciji za varovanje pred nekaterimi vrstami izpostavljenosti tveganju uporablja izvedene finančne instrumente (glej tudi pojasnilo E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2)

7.11   TRŽNO TVEGANJE

Tveganje nihanja deviznih tečajev

ESPJ v likvidaciji je izpostavljena tveganju nihanja deviznih tečajev, ki nastane zaradi valutne izpostavljenosti v zvezi z ameriškim dolarjem in britanskim funtom. V spodnji razpredelnici je povzeta izpostavljenost ESPJ v likvidaciji tveganju nihanja deviznih tečajev na dan 31. decembra 2007.

V razpredelnici so razkriti sredstva in obveznosti ESPJ v likvidaciji, in sicer po svoji nominalni vrednosti v eurih, razvrščeni po valutah.

| v mio. EUR |
| --- |
| | GBP | USD |
| Sredstva | 207 | 68 |
| Obveznosti | (285) | (68) |
| Neto bilančna pozicija | (78) | 0 |
| Vpliv medvalutnih obrestnih zamenjav | 81 | — |
| Neto izpostavljenost | 3 | 0 |

v mio. EUR

GBP

USD

Sredstva

207

68

Obveznosti

(285)

(68)

Neto bilančna pozicija

Neto bilančna pozicija

(78)

(78)

0

0

Vpliv medvalutnih obrestnih zamenjav

Vpliv medvalutnih obrestnih zamenjav

81

81

—

—

Neto izpostavljenost

Neto izpostavljenost

3

3

0

0

Pozicija sredstev in obveznosti v britanskih funtih je v glavnem sestavljena iz dolžniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi in katerih protivrednost v eurih znaša 204 milijona EUR ter jih je izdala Evropska investicijska banka kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom (glej pojasnilo E.2.4.2). V skladu s priročnikom o postopkih je kupovanje eurov edini odobreni devizni posel za poslovanje ES. Vse izjeme od tega pravila morajo biti ustrezno utemeljene.

E.2.4.2

Cenovno tveganje

ESPJ v likvidaciji je izpostavljena cenovnemu tveganju dolžniških vrednostnih papirjev zaradi naložb, ki so v bilanci stanja razvrščene kot razpoložljive za prodajo.

7.12   OBRESTNO TVEGANJE

Obrestno tveganje v zvezi z denarnimi tokovi je tveganje, da bodo zaradi sprememb tržnih obrestnih mer nihali prihodnji denarni tokovi finančnega instrumenta. Obrestno tveganje v zvezi s pošteno vrednostjo je tveganje, da bo zaradi sprememb tržnih obrestnih mer nihala vrednost finančnega instrumenta. ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena vplivu nihanj prevladujočih ravni tržnih obrestnih mer na tveganje v zvezi s pošteno vrednostjo in v zvezi z denarnimi tokovi.

(a)   Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji (vzajemni posli). Če ni mogoče doseči popolnega ujemanja, se za zmanjšanje izpostavljenosti gibanju obrestnih mer uporabijo izvedeni finančni instrumenti (glej pojasnilo E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

(b)   Dolžniški vrednostni papirji

Zaradi dolžniških vrednostnih papirjev s spremenljivo obrestno mero je ESPJ v likvidaciji izpostavljena obrestnemu tveganju v zvezi z denarnimi tokovi, zaradi dolžniških vrednostnih papirjev s fiksno obrestno mero pa je Skupnost izpostavljena obrestnemu tveganju v zvezi s pošteno vrednostjo. Na datum bilance stanja so pomenile obveznice s fiksno obrestno mero približno 94 % naložbenega portfelja (leta 2006: 93 %).

V spodnji razpredelnici je prikazana porazdelitev imetja ESPJ v likvidaciji (tržna vrednost brez natečenih obresti) na dan 31. decembra 2007:

| v mio. EUR |
| --- |
| Odseki | Naložbe s fiksno obrestno mero | Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero | Skupaj |
| Prej kot v 3 mesecih | Od 3 mesecev do 1 leta | Od 1 do 10 let |
| Tekoči računi | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Kratkoročni depoziti – nominalno | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| Portfelj za prodajo razpoložljivih sredstev | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| Skupaj | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Odstotek | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

v mio. EUR

Odseki

Naložbe s fiksno obrestno mero

Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero

Skupaj

Prej kot v 3 mesecih

Od 3 mesecev do 1 leta

Od 1 do 10 let

Tekoči računi

7

0

0

0

7

Kratkoročni depoziti – nominalno

42

0

0

0

42

Portfelj za prodajo razpoložljivih sredstev

15

106

1 179

87

1 387

Skupaj

Skupaj

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Odstotek

Odstotek

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

Na dan 31. decembra 2007 so za portfelj za prodajo razpoložljivih sredstev natečene obresti znašale 29 milijonov EUR.

(c)   Analiza občutljivosti obrestnih mer

Tržna cena dolžniških vrednostnih papirjev je odvisna od obdobja do zapadlosti, njihovega kupona in dejanskega donosa do zapadlosti. Za analizo nenadne spremembe so vsi dolžniški vrednostni papirji v portfelju (vključno z vrednostnimi papirji s spremenljivo obrestno mero) najprej ocenjeni po dejanskem donosu, potem pa se ponovno ocenijo po donosih, povečanih za 100 bazičnih točk. Sprememba tržnih cen je v analizi nenadne spremembe prikazana domnevna izguba. Za vzporedni premik za 100 bazičnih točk se predvideva, da se zgodi naenkrat in ne zadeva nobenega časovnega obdobja. Na dan 31. decembra 2007 je ta domnevna izguba znašala okoli 53 milijonov EUR.

7.13   KREDITNO TVEGANJE

ESPJ v likvidaciji je izpostavljena kreditnemu tveganju, kar je tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Uporabljati je treba smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako bo poslovna enota lahko poslovala le z bankami, ki izpolnjujejo pogoje in so vključene v „poslovni seznam pooblaščenih bank“ ter imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede plačevanja obresti in odplačevanja glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje tudi s pridobitvijo varščin ter državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Razčlenitev 265 milijonov EUR na dan 31. decembra 2007:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Nominalna vrednost |
| Posojila, odobrena kreditnim institucijam | 41 |
| Posojila, odobrena strankam | 224 |
| Skupaj | 265 |

v mio. EUR

Nominalna vrednost

Posojila, odobrena kreditnim institucijam

41

Posojila, odobrena strankam

224

Skupaj

Skupaj

265

265

Jamstva držav članic ali enakovrednih organov (javnih institucij ali industrijskih skupin javnega sektorja v državah članicah) krijejo 77 % skupnega neporavnanega zneska. 17 % neporavnanih posojil je bilo odobrenih bankam ali so banke zanje dale jamstva. 6 % neporavnanega dolga (15 milijonov EUR) sestavljajo posojila uradnikom evropskih institucij iz nekdanjega pokojninskega sklada ESPJ (v zbirni razpredelnici zgoraj so posojila uradnikom vključena v posojila strankam), ki jih krijejo življenjska in invalidska zavarovanja ter ustrezne plače.

Za preostala neporavnana posojila, tj. 0,1 %, je treba upoštevati, da pomenijo višjo stopnjo tveganja. To pomeni, da prejeta jamstva (jamstva v obliki obveznic, ki jih predložijo zasebne industrijske skupine, in druga posebna jamstva) v primeru težav na splošno ne zagotavljajo enake ravni varnosti.

Z vidika likvidnosti so posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, v celoti krita iz namenske rezerve. Na dan 31. decembra 2007 je ta rezerva znašala 134 milijonov EUR. Posojila, odobrena iz lastnih sredstev, je krila druga rezerva, ki se je prej imenovala „Posebna rezerva ESPJ“. Na dan 31. decembra 2007 je ta posebna rezerva znašala 48 milijonov EUR.

(a)   Denarna sredstva in depoziti pri kreditnih institucijah – profil nasprotnih strank

Na datum bilance stanja je bilo 43 % depozitov in sredstev na tekočih računih naloženih pri bankah z oceno F1+ (Fitch) (ali temu enakovredno oceno), 57 % pa pri bankah z oceno F1 (ali temu enakovredno oceno). Vsi depoziti in sredstva na tekočih računih so naloženi pri bankah v okviru OECD.

(b)   Posojila in predujmi – profil posojilojemalcev

Spodaj je prikazana geografska porazdeljenost posojil, odobrenih iz izposojenih finančnih sredstev (izraženo v neporavnanih nominalnih vrednostih), na datum bilance stanja. Opozoriti je treba tudi, da so ta posojila krita z jamstvi javnih organov, bank ali industrijskih skupin, razen v primeru Združenega kraljestva, ko ni bilo prejeto nobeno jamstvo.

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31. december 2007 | Število posojil |
| Grčija | 68 | 1 |
| Francija | 134 | 2 |
| Italija | 0 | 8 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 |
| Skupaj | 202 | 11 |

v mio. EUR

31. december 2007

Število posojil

Grčija

68

1

Francija

134

2

Italija

0

8

Združeno kraljestvo

0

0

Skupaj

Skupaj

202

202

11

11

Po prestrukturiranju dolgov dolžnika, ki je zamujal s plačilom, v letu 1998 je Komisija od Evropske investicijske banke (z oceno AAA) dobila zadolžnice v višini 204 milijona EUR, da se ponovno vzpostavi vzajemnost poslov najemanja in dajanja posojil ter s tem krije obrestno in valutno tveganje. Te zadolžnice niso vključene v zgornjih razpredelnicah.

Kar zadeva geografsko porazdeljenost posojil, odobrenih iz lastnih sredstev – brez posojil uradnikom evropskih institucij – (izraženo v neporavnanih nominalnih vrednostih), je bilo na datum bilance stanja 50 % od skupaj 48 milijonov EUR odobrenih v Nemčiji, preostanek pa je bil razporejen po 12 državah članicah EU. Vsa posojila so bila krita z jamstvi.

(c)   Izvedeni finančni instrumenti – profil nasprotnih strank:

Glej pojasnilo E.2.3.4.2

E.2.3.4.2

(d)   Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji – profil izdajateljev

Podrobnosti o dolžniških vrednostnih papirjih (izraženih po pošteni vrednosti) po vrstah izdajateljev in po bonitetni oceni (Standard & Poor's) na datum bilance stanja so:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31. december 2007 | % |
| Države | 430 | 30 % |
| Večnacionalne organizacije | 91 | 6 % |
| Banke in finančne ustanove | 622 | 44 % |
| Drugi javni izdajatelji | 274 | 20 % |
| Skupaj | 1 417 | 100 % |

v mio. EUR

31. december 2007

%

Države

430

30 %

Večnacionalne organizacije

91

6 %

Banke in finančne ustanove

622

44 %

Drugi javni izdajatelji

274

20 %

Skupaj

Skupaj

1 417

1 417

100 %

100 %

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31. december 2007 | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A– | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| Skupaj | 1 417 | 100 % |

v mio. EUR

31. december 2007

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A–

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

Skupaj

Skupaj

1 417

1 417

100 %

100 %

Kar zadeva geografsko porazdeljenost dolžniških vrednostnih papirjev (izraženih po pošteni vrednosti) na datum bilance stanja jih je bilo 18 % v Nemčiji, 9 % v ZDA, 8 % v Združenem kraljestvu, 5 % v Franciji ter po 6 % v Avstriji, Španiji in na nadnacionalni ravni. Preostanek je bil razporejen po drugih državah v okviru OECD.

7.14   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji (vzajemni posli). Če ni mogoče doseči popolnega ujemanja, se za uskladitev denarnih tokov uporabijo izvedeni finančni instrumenti.

Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ v likvidaciji, upravlja Komisija likvidnostne zahteve na podlagi napovedi izplačil za 11-letno obdobje, pridobljeni s posvetovanji z odgovornimi službami Komisije. Naložbe se izvajajo v skladu s tem, zato da se izpolnijo ustrezne letne zahteve.

7.15   POŠTENA VREDNOST

Dana in najeta posojila

Ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil se določi po modelu diskontiranega denarnega toka. Po tem modelu se pričakovani prihodnji denarni tokovi diskontirajo z uporabo krivulj donosnosti z oceno AAA, ki so primerne za preostanek obdobja do zapadlosti posojil.

Za ocenjeno pošteno vrednost posojil s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se približuje njihovi knjigovodski vrednosti, saj se posojila ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah vsake tri ali vsakih šest mesecev. Ocenjene poštene vrednosti danih in najetih posojil s fiksno obrestno mero ni bilo mogoče izračunati, saj podatki, potrebni za izračun te vrednosti, niso bili na razpolago.

Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji

Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji so prikazani po pošteni vrednosti, kar je tržna vrednost, povečana za natečene obresti.

Finančni instrumenti, izmerjeni po pošteni vrednosti

Skupni znesek spremembe poštene vrednosti, ki je bila ocenjena z uporabo metode vrednotenja in pripoznana v izkazu poslovnega izida za zadevno leto, znaša 9 milijonov EUR (čiste izgube) v primerjavi z 1 milijonom EUR (čistega dobička) v letu 2006. Finančnih instrumentov, izmerjenih po pošteni vrednosti z uporabo metode vrednotenja, ki je ne podpirajo preverljive tržne cene ali obrestne mere, ni.

Terjatve in obveznosti

Za nominalno vrednost poslovnih terjatev, zmanjšano za rezervacijo za oslabitev, in za nominalno vrednost poslovnih obveznosti se šteje, da se približujeta njihovi pošteni vrednosti.

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Poštena vrednost denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno s tekočimi računi in kratkoročnimi depoziti (za manj kot tri mesece), je njihova knjigovodska vrednost.

8.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvom Evropskih skupnosti so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

| Kategorija 1 | : | predsednik Komisije in predsednik Sodišča |
| --- | --- | --- |
| Kategorija 2 | : | podpredsedniki Komisije |
| Kategorija 3 | : | člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Sodišča prve stopnje, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| Kategorija 4 | : | predsednik in člani Računskega sodišča |
| Kategorija 5 | : | najvišji javni uslužbenci institucij in agencij |

Kategorija 1

:

predsednik Komisije in predsednik Sodišča

Kategorija 2

:

podpredsedniki Komisije

Kategorija 3

:

člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Sodišča prve stopnje, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 4

:

predsednik in člani Računskega sodišča

Kategorija 5

:

najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Dodatek za prebivanje (v % plače) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | se ne uporablja |
| Izselitveni dodatek (v % plače) | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | 16 % |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| otroški dodatek | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| dodatek za predšolsko | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| izobraževanje ali | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | se ne uporablja | se ne uporablja | 500 — 810,74 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Letni potni stroški | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | da |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| dodatek za šolanje (10) | da | da | da | da | da |
| % plače (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Začetek dela: | | | | | |
| stroški nastanitve | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| prehod (v % plače) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | se ne uporablja |
| zdravstveno zavarovanje | krito | krito | krito | krito | izbirno |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: | | | | | |
| davek Skupnosti | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| posebna dajatev na plačo | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| odbitek za pokojnino | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | 10,25 % |
| Število oseb na dan 31.12.2007 | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Dodatek za prebivanje (v % plače)

Dodatek za prebivanje

15 %

15 %

15 %

15 %

se ne uporablja

Izselitveni dodatek (v % plače)

Izselitveni dodatek

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

otroški dodatek

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

dodatek za predšolsko

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

izobraževanje ali

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

se ne uporablja

se ne uporablja

500 — 810,74

se ne uporablja

se ne uporablja

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 418,07

911,38

500 — 607,71

se ne uporablja

se ne uporablja

Letni potni stroški

Letni potni stroški

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

da

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

dodatek za šolanje (10)

10

da

da

da

da

da

% plače (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

se ne uporablja

se ne uporablja

Začetek dela:

Začetek dela:

stroški nastanitve

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

prehod (v % plače) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

se ne uporablja

zdravstveno zavarovanje

krito

krito

krito

krito

izbirno

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

davek Skupnosti

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

posebna dajatev na plačo

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

odbitek za pokojnino

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

10,25 %

Število oseb na dan 31.12.2007

Število oseb na dan 31.12.2007

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne potrditve tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov in to se izraža v zgoraj predstavljenih podatkih.

10.   SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI

1.   Institucije in posvetovalni organi

Odbor regij

Svet Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski parlament

2.   Agencije Skupnosti

Evropska agencija za obnovo

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Evropska agencija za okolje

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Evropska fundacija za usposabljanje

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

Nadzorni organ za evropski GNSS

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva (12)

12

3.   Izvajalske agencije

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo

Izvajalska agencija za javno zdravje (12)

12

4.   Drugi nadzorovani subjekti

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Eurojust+ (13)

13

Evropska policijska akademija (CEPOL) (13)

13

B.   SKUPNA PODJETJA

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (delež udeležbe/glasovalnih pravic: 45,5 %)

Skupno podjetje SESAR (nabavna vrednost)

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji (delež udeležbe/glasovalnih pravic: 91,6 %/49,3 %)

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI

Evropski investicijski sklad (delež udeležbe/glasovalnih pravic: 25 %)

11.   SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

Čeprav Skupnosti upravljata sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za konsolidacijo in zato niso vključeni v zaključni račun Evropskih skupnosti.

11.1   EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument pomoči Skupnosti za razvojno sodelovanje v državah AKP ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO). Vsak sklad je sklenjen za pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 (Konvencija Yaoundé I) so cikli ERS na splošno sledili ciklu konvencij o partnerstvu iz Yaoundéja in Loméja. Deveti ERS je bil sklenjen ob istem času kot najnovejša konvencija o partnerstvu, tj. tako imenovani Sporazum iz Cotonouja, in sicer junija 2000. Sporazum iz Cotonouja je podpisalo 77 držav: 48 držav podsaharske Afrike, 15 karibskih držav in 14 tihomorskih držav. Za deveti ERS je bilo za pet let dodeljenih 13,5 milijarde EUR, kar je poteklo decembra 2007. Sporazum iz Cotonouja predvideva samo dva finančna instrumenta v okviru ERS: instrument za dodeljevanje subvencij za podporo dolgoročnega razvoja (nepovratna pomoč) in sklad za spodbujanje naložb za spodbujanje zasebnega sektorja v državah AKP. Sporazum iz Cotonouja je bil revidiran v Luxembourgu junija 2005 in z njim povezan deseti ERS bo začel veljati leta 2008.

ERS se ne financira iz proračuna Skupnosti, ampak z neposrednimi prispevki držav članic, ki so dogovorjeni na pogajanjih. Znesek, ki ga plača država članica, med drugim delno temelji na njenem BNP in delno na njenih zgodovinskih vezeh (tj. nekdanje kolonije) z zadevnimi državami AKP. Komisija in EIB upravljata sredstva ERS.

ERS ureja posebna finančna uredba (UL L 83, 1.4.2003, str. 1), ki predvideva predložitev posebnih računovodskih izkazov, ločeno od računovodskih izkazov Skupnosti. Zunanji nadzor nad ERS imata Računsko sodišče in Parlament. V vednost sta prikazana bilanca stanja in izkaz poslovnega izida ERS:

BILANCA STANJA – ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Gibljiva sredstva: |
| Terjatve | 8 | 217 |
| Predfinanciranje | 957 | 2 809 |
| Druga gibljiva sredstva | (3) | 1 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 388 | 291 |
| Skupaj | 1 350 | 3 318 |
| Sredstva skupaj | 1 350 | 3 318 |
| Tekoče obveznosti: |
| Obveznosti iz poslovanja | (704) | (2 096) |
| Obveznosti skupaj | (704) | (2 096) |
| Čista sredstva | 646 | 1 222 |
| Sredstva in rezerve |
| Vpoklicani kapital Sklada | 25 019 | 29 900 |
| Rezultat za zadevno leto | (3 256) | (2 924) |
| Rezultati, preneseni iz prejšnjih let | (22 411) | (26 788) |
| Rezerve | 1 294 | 1 034 |
| Sredstva in rezerve | 646 | 1 222 |

v mio. EUR

31.12.2007

31.12.2006

Gibljiva sredstva:

Terjatve

8

217

Predfinanciranje

957

2 809

Druga gibljiva sredstva

(3)

1

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

388

291

Skupaj

1 350

3 318

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

1 350

1 350

3 318

3 318

Tekoče obveznosti:

Obveznosti iz poslovanja

(704)

(2 096)

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Čista sredstva

Čista sredstva

646

646

1 222

1 222

Sredstva in rezerve

Vpoklicani kapital Sklada

25 019

29 900

Rezultat za zadevno leto

(3 256)

(2 924)

Rezultati, preneseni iz prejšnjih let

(22 411)

(26 788)

Rezerve

1 294

1 034

Sredstva in rezerve

Sredstva in rezerve

646

646

1 222

1 222

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA – ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Prihodki skupaj | 0 | 0 |
| Odhodki iz poslovanja |
| Odhodki iz poslovanja: | | |
| Programska pomoč | 638 | 750 |
| Makroekonomska podpora | 427 | 408 |
| Subvencionirane obrestne mere | 1 | 1 |
| Nujna pomoč | 155 | 130 |
| Pomoč za begunce | (6) | 7 |
| Rizični kapital | 58 | 63 |
| Stabex | 98 | 189 |
| Sysmin | 32 | 30 |
| Prerazporeditve iz prejšnjih ERS | 5 | 15 |
| Strukturne prilagoditve | (6) | 1 |
| Odpis dolga | 180 | 17 |
| Sektorska politika | 1 149 | 911 |
| Nadomestilo za prejemke od izvoza | 84 | 53 |
| Institucionalna podpora | 30 | 32 |
| Projekti znotraj držav AKP | 382 | 339 |
| Sklad za Kongo | 17 | (13) |
| Skupaj | 3 244 | 2 933 |
| Upravni odhodki: | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| (Primanjkljaj) iz poslovanja | (3 275) | (2 957) |
| Dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem |
| Finančni prihodki | 19 | 31 |
| Rezervacije | 0 | 2 |
| Presežek iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem | 19 | 33 |
| Rezultat za zadevno leto | ( 3 256) | (2 924) |

v mio. EUR

2007

2006

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

0

0

0

0

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

Programska pomoč

638

750

Makroekonomska podpora

427

408

Subvencionirane obrestne mere

1

1

Nujna pomoč

155

130

Pomoč za begunce

(6)

7

Rizični kapital

58

63

Stabex

98

189

Sysmin

32

30

Prerazporeditve iz prejšnjih ERS

5

15

Strukturne prilagoditve

(6)

1

Odpis dolga

180

17

Sektorska politika

1 149

911

Nadomestilo za prejemke od izvoza

84

53

Institucionalna podpora

30

32

Projekti znotraj držav AKP

382

339

Sklad za Kongo

17

(13)

Skupaj

3 244

2 933

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

(Primanjkljaj) iz poslovanja

(Primanjkljaj) iz poslovanja

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

Finančni prihodki

19

31

Rezervacije

0

2

Presežek iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

Presežek iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

19

19

33

33

Rezultat za zadevno leto

Rezultat za zadevno leto

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2   SISTEM ZDRAVSTVENEGA ZAVAROVANJA

Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstveno zavarovanje za osebje različnih organov Evropskih skupnosti. Sredstva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih ne nadzorujeta Evropski skupnosti, čeprav finančna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev (institucije/agencije/organi). Vsi presežki ostanejo znotraj sistema.

Sistem sestavljajo štirje ločeni sistemi – glavni sistem, ki krije osebje institucij in agencij Evropskih skupnosti, ter trije manjši sistemi, ki krijejo osebje Evropske univerze v Firencah, osebje evropskih šol in osebje zunaj ES, kot na primer osebje v delegacijah EU. Na dan 31. decembra 2007 so skupna sredstva sistema skupaj znašala 287 milijonov EUR (leta 2006: 279 milijonov EUR).

DEL II

KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

VSEBINA

| A. | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna: |
| --- | --- |

A.

| 1. | Realizacija proračuna za leto 2007 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pregled izvrševanja proračuna |
| --- | --- |

2.

Prihodki:

| 3. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah |
| --- | --- |

4.

Odhodki:

| 5. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izvrševanje odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

7.

| 8. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah |
| --- | --- |

11.

Neporavnane obveznosti:

| 12. | Konsolidirani povzetek neporavnanih obveznosti |
| --- | --- |

12.

| 13. | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka |
| --- | --- |

13.

Agencije:

| 14. | Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski |
| --- | --- |

14.

| 15. | Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah |
| --- | --- |

15.

| 16. | Realizacija proračuna, vključno z agencijami |
| --- | --- |

16.

| B. | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna: |
| --- | --- |

B.

| 1. | Proračunska načela, struktura in odobritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k proračunskim prihodkom in odhodkom ter komentar k realizaciji proračuna za leto 2007 |
| --- | --- |

2.

ODDELEK A: KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA (14)

14

REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA

1.   REALIZACIJA PRORAČUNA ZA LETO 2007

| v mio. EUR |
| --- |
| | EFTA-EGP | Evropske Skupnosti | Skupaj 2007 | Skupaj 2006 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1 | (2) | 0 | (2) | 0 |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Realizacija proračuna | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

v mio. EUR

EFTA-EGP

Evropske Skupnosti

Skupaj 2007

Skupaj 2006

Prihodki za zadevno proračunsko leto

137

117 426

117 563

117 563

108 423

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1

(2)

0

(2)

(2)

0

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

0

246

246

246

263

Tečajne razlike za zadevno leto

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Realizacija proračuna

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

Proračunski presežek Evropskih skupnosti se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

2.   PREGLED PRORAČUNSKIH PRIHODKOV IN IZVRŠEVANJA PRORAČUNA ZA LETO 2007

PRIHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | V % | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=2–4 |
| 1. | Lastna sredstva | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Upravno poslovanje institucije | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Prispevki tretjih oseb, povračilo odhodkov, finančni popravki | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Razni prihodki | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| Skupaj | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

V %

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=2–4

1.

Lastna sredstva

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Upravno poslovanje institucije

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Prispevki tretjih oseb, povračilo odhodkov, finančni popravki

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Zamudne obresti in globe

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Najemanje in dajanje posojil

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Razni prihodki

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

Skupaj

Skupaj

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

ODHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek | Odobritve plačil | Izvedena plačila | V % | Prenesene odobritve | V % | Odobritve, ki zapadejo | V % |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=1–2–4 | 7=6/1 |
| 1. | Trajnostna rast | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | EU kot globalni akter | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Uprava | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Nadomestila | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

v mio. EUR

Razdelek

Odobritve plačil

Izvedena plačila

V %

Prenesene odobritve

V %

Odobritve, ki zapadejo

V %

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=1–2–4

7=6/1

1.

Trajnostna rast

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

EU kot globalni akter

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Uprava

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Nadomestila

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   KONSOLIDIRANI POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV ZA LETO 2007

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | tekoče leto | preneseno | skupaj |
| 1. | Lastna sredstva | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Upravno poslovanje institucije | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Prispevki tretjih oseb, povračilo odhodkov, finančni popravki | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Razni prihodki | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| Skupaj | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

tekoče leto

preneseno

skupaj

1.

Lastna sredstva

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Upravno poslovanje institucije

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Prispevki tretjih oseb, povračilo odhodkov, finančni popravki

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Zamudne obresti in globe

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Najemanje in dajanje posojil

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Razni prihodki

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

Skupaj

Skupaj

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | tekoče leto | preneseno | skupaj |
| 10. | Kmetijske dajatve | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Prelevmani na sladkor | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Carine | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | DDV | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | BND | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Popravek proračunskih neravnovesij | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| Skupaj | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

v mio. EUR

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

tekoče leto

preneseno

skupaj

10.

Kmetijske dajatve

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Prelevmani na sladkor

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Carine

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

DDV

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

BND

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Popravek proračunskih neravnovesij

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

Skupaj

Skupaj

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

Podrobni podatki za naslov 3: Razpoložljivi presežki

| v mio. EUR |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | tekoče leto | preneseno | skupaj |
| 30. | Presežek iz prejšnjega leta | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Presežek iz naslova DDV | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | Presežek iz naslova BND | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Popravek za neudeležbo na področju PNZ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | Popravek za Združeno kraljestvo | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| Skupaj | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

v mio. EUR

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

tekoče leto

preneseno

skupaj

30.

Presežek iz prejšnjega leta

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

Presežek iz naslova DDV

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

Presežek iz naslova BND

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

Popravek za Združeno kraljestvo

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

Skupaj

Skupaj

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   KONSOLIDIRANI POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV ZA LETO 2007 PO INSTITUCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | tekoče leto | preneseno | skupaj |
| Evropski parlament | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Svet | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Komisija | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Sodišče | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Računsko sodišče | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Odbor regij | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| Skupaj | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

tekoče leto

preneseno

skupaj

Evropski parlament

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Svet

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Komisija

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Sodišče

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Računsko sodišče

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Ekonomsko-socialni odbor

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Odbor regij

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

Skupaj

Skupaj

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Sprejete odobritve | Spremembe | Prenesene odobritve | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj | Sprejete odobritve | Spremembe | Prenesene odobritve | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02 | Podjetništvo | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03 | Konkurenca | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06 | Energetika in promet | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07 | Okolje | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08 | Raziskave | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10 | Neposredne raziskave | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12 | Notranji trg | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13 | Regionalna politika | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16 | Komuniciranje | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20 | Trgovina | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22 | Širitev | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27 | Proračun | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28 | Revizija | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29 | Statistika | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30 | Pokojnine | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31 | Jezikovne službe | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40 | Rezerve | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Druge institucije | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| Skupaj | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

v mio. EUR

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Sprejete odobritve

Spremembe

Prenesene odobritve

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

Sprejete odobritve

Spremembe

Prenesene odobritve

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Gospodarske in finančne zadeve

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02

Podjetništvo

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03

Konkurenca

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06

Energetika in promet

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07

Okolje

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08

Raziskave

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09

Informacijska družba in mediji

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10

Neposredne raziskave

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11

Ribištvo in pomorske zadeve

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12

Notranji trg

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13

Regionalna politika

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14

Obdavčenje in carinska unija

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15

Izobraževanje in kultura

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16

Komuniciranje

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18

Območje svobode, varnosti in pravice

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19

Zunanji odnosi

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20

Trgovina

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22

Širitev

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23

Humanitarna pomoč

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24

Boj proti goljufijam

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26

Upravna služba Komisije

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27

Proračun

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28

Revizija

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29

Statistika

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30

Pokojnine

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31

Jezikovne službe

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40

Rezerve

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90

Druge institucije

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

Skupaj

Skupaj

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi odločitve | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | prenesene odobritve | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02 | Podjetništvo | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03 | Konkurenca | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06 | Energetika in promet | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07 | Okolje | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08 | Raziskave | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12 | Notranji trg | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13 | Regionalna politika | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16 | Komuniciranje | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20 | Trgovina | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22 | Širitev | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27 | Proračun | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28 | Revizija | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29 | Statistika | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30 | Pokojnine | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Jezikovne službe | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40 | Rezerve | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90 | Druge institucije | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| Skupaj | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi odločitve

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

prenesene odobritve

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02

Podjetništvo

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03

Konkurenca

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06

Energetika in promet

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07

Okolje

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08

Raziskave

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09

Informacijska družba in mediji

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10

Neposredne raziskave

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11

Ribištvo in pomorske zadeve

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12

Notranji trg

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13

Regionalna politika

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14

Obdavčenje in carinska unija

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15

Izobraževanje in kultura

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16

Komuniciranje

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18

Območje svobode, varnosti in pravice

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19

Zunanji odnosi

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20

Trgovina

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22

Širitev

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23

Humanitarna pomoč

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Boj proti goljufijam

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26

Upravna služba Komisije

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27

Proračun

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28

Revizija

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29

Statistika

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30

Pokojnine

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Jezikovne službe

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40

Rezerve

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90

Druge institucije

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

Skupaj

Skupaj

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločitve | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02 | Podjetništvo | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03 | Konkurenca | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06 | Energetika in promet | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07 | Okolje | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08 | Raziskave | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12 | Notranji trg | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13 | Regionalna politika | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16 | Komuniciranje | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20 | Trgovina | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22 | Širitev | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27 | Proračun | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28 | Revizija | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29 | Statistika | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30 | Pokojnine | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Jezikovne službe | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40 | Rezerve | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Druge institucije | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| Skupaj | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločitve

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02

Podjetništvo

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03

Konkurenca

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06

Energetika in promet

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07

Okolje

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08

Raziskave

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09

Informacijska družba in mediji

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10

Neposredne raziskave

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11

Ribištvo in pomorske zadeve

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12

Notranji trg

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13

Regionalna politika

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14

Obdavčenje in carinska unija

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15

Izobraževanje in kultura

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16

Komuniciranje

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18

Območje svobode, varnosti in pravice

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19

Zunanji odnosi

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20

Trgovina

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22

Širitev

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23

Humanitarna pomoč

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24

Boj proti goljufijam

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26

Upravna služba Komisije

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27

Proračun

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28

Revizija

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29

Statistika

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30

Pokojnine

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Jezikovne službe

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40

Rezerve

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Druge institucije

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

Skupaj

Skupaj

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Trajnostna rast | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4 | EU kot globalni akter | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5 | Uprava | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6 | Nadomestila | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| Skupaj | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Trajnostna rast

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4

EU kot globalni akter

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5

Uprava

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6

Nadomestila

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

Skupaj

Skupaj

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti authorised | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi odločitve | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | prenesene odobritve | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Trajnostna rast | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4 | EU kot globalni akter | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5 | Uprava | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6 | Nadomestila | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti authorised

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi odločitve

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

prenesene odobritve

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Trajnostna rast

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4

EU kot globalni akter

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5

Uprava

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6

Nadomestila

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločitve | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Trajnostna rast | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4 | EU kot globalni akter | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5 | Uprava | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6 | Nadomestila | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločitve

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Trajnostna rast

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4

EU kot globalni akter

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5

Uprava

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6

Nadomestila

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

Odobritve za prevzem obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | iz namenskih prejemkov | prenosi na podlagi odločitve | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | prenesene odobritve | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Evropski parlament | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Svet | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Komisija | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Sodišče | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Računsko sodišče | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Odbor regij | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Skupaj | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

iz namenskih prejemkov

prenosi na podlagi odločitve

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

prenesene odobritve

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Evropski parlament

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Svet

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Komisija

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Sodišče

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Računsko sodišče

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Ekonomsko-socialni odbor

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Odbor regij

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Evropski varuh človekovih pravic

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

Skupaj

Skupaj

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Odobritve plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2008 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločitve | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Evropski parlament | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Svet | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Komisija | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Sodišče | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Računsko sodišče | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Odbor regij | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| Skupaj | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2008

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločitve

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Evropski parlament

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Svet

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Komisija

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Sodišče

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Računsko sodišče

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Ekonomsko-socialni odbor

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Odbor regij

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Evropski varuh človekovih pravic

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

Skupaj

Skupaj

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   KONSOLIDIRANI POVZETEK NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Nediferencirana sredstva | Diferencirana sredstva | Skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Plačila | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Zapadli zneski | 151 | 0 | 151 |
| Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Obveznosti za zadevno leto | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Plačila | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| Zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | 14 | 0 | 14 |
| Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj | 939 | 137 801 | 138 740 |

v mio. EUR

Nediferencirana sredstva

Diferencirana sredstva

Skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

1 114

130 511

131 655

131 655

Sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Plačila

872

45 836

46 709

46 709

Zapadli zneski

151

0

151

151

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta

60

83 140

83 200

83 200

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti za zadevno leto

50 718

72 080

122 798

122 798

Plačila

49 825

17 420

67 245

67 245

Zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

14

0

14

14

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta

880

54 661

55 540

55 540

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13a.   Konsolidirana razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančne perspektive | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Skupaj |
| 1 | Trajnostna rast | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4 | EU kot globalni akter | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5 | Uprava | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| Skupaj | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

v mio. EUR

Razdelek finančne perspektive

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Skupaj

1

Trajnostna rast

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4

EU kot globalni akter

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5

Uprava

1

0

0

0

0

0

51

660

712

Skupaj

Skupaj

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13b.   Konsolidirana razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02 | Podjetništvo | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03 | Konkurenca | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06 | Energetika in promet | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07 | Okolje | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08 | Raziskave | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10 | Neposredne raziskave | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12 | Notranji trg | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13 | Regionalna politika | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16 | Komuniciranje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19 | Zunanji odnosi | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20 | Trgovina | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22 | Širitev | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27 | Proračun | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28 | Revizija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30 | Pokojnine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90 | Druge institucije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| Skupaj | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

v mio. EUR

Področje

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02

Podjetništvo

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03

Konkurenca

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06

Energetika in promet

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07

Okolje

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08

Raziskave

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09

Informacijska družba in mediji

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10

Neposredne raziskave

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11

Ribištvo in pomorske zadeve

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12

Notranji trg

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13

Regionalna politika

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14

Obdavčenje in carinska unija

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15

Izobraževanje in kultura

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16

Komuniciranje

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18

Območje svobode, varnosti in pravice

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19

Zunanji odnosi

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20

Trgovina

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22

Širitev

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23

Humanitarna pomoč

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24

Boj proti goljufijam

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26

Upravna služba Komisije

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30

Pokojnine

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Jezikovne službe

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

27

316

343

Skupaj

Skupaj

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Področje |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za okolje | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojust | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Evropska železniška agencija | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za obnovo | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Izvajalska agencija za program javnega zdravja | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| Skupaj | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

v mio. EUR

Agencija

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Področje

Evropska agencija za varnost v letalstvu

72

93

85

7

06

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

42

43

42

1

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

17

17

17

0

15

Evropska policijska akademija

9

8

8

0

18

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

29

29

29

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

14

14

14

0

18

Evropska agencija za okolje

35

38

38

0

07

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

5

2

2

0

11

Evropska agencija za varnost hrane

52

49

48

0

17

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

14

15

15

0

18

Nadzorni organ za evropski GNSS

210

210

183

27

06

Eurojust

19

19

19

0

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

46

38

38

0

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

276

199

199

0

12

Evropska agencija za zdravila

163

166

165

1

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

8

0

09

Evropska železniška agencija

17

17

17

0

06

Evropska agencija za obnovo

250

251

251

0

22

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

14

14

14

0

04

Prevajalski center za organe Evropske unije

46

43

42

1

31

Evropska fundacija za usposabljanje

23

21

21

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

10

10

10

0

17

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

20

20

20

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo

36

36

36

0

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

7

7

7

0

06

Izvajalska agencija za program javnega zdravja

4

5

5

0

17

Skupaj

Skupaj

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Prihodki od provizij | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Drugi prihodki | 336 | 249 | 240 | 9 |
| Skupaj | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

v mio. EUR

Vrsta prihodkov

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

771

749

729

20

Prihodki od provizij

334

371

363

8

Drugi prihodki

336

249

240

9

Skupaj

Skupaj

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno | zapadlo | odobritve | prevzete obveznosti | preneseno | zapadlo |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Evropska policijska akademija | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Evropska agencija za okolje | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojust | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Evropska agencija za zdravila | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Evropska železniška agencija | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Evropska agencija za obnovo | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Izvajalska agencija za program javnega zdravja | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| Skupaj | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

v mio. EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno

zapadlo

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno

zapadlo

Evropska agencija za varnost v letalstvu

87

70

15

1

106

68

35

4

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

43

39

0

3

54

20

22

11

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

18

16

1

1

19

15

3

1

Evropska policijska akademija

10

6

2

2

12

6

4

2

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

29

28

0

1

36

22

12

2

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

15

15

0

0

15

14

1

0

Evropska agencija za okolje

41

40

2

0

47

37

9

1

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

5

1

0

4

5

0

1

4

Evropska agencija za varnost hrane

52

48

0

5

60

45

9

6

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

15

14

0

0

16

8

8

0

Nadzorni organ za evropski GNSS

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojust

19

18

1

0

22

16

5

1

Evropska agencija za pomorsko varnost

48

43

0

5

50

34

2

14

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

276

143

0

132

302

139

29

135

Evropska agencija za zdravila

163

159

0

4

193

155

32

5

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

0

0

9

7

2

0

Evropska železniška agencija

17

13

0

3

19

13

3

4

Evropska agencija za obnovo

714

302

410

2

714

259

454

2

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

14

0

1

18

13

4

1

Prevajalski center za organe Evropske unije

55

43

0

13

58

41

4

13

Evropska fundacija za usposabljanje

24

21

2

2

27

19

5

2

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

15

12

0

2

14

11

2

2

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

20

0

1

24

19

5

1

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo

36

34

0

2

43

33

7

3

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

7

6

0

1

8

5

2

1

Izvajalska agencija za program javnega zdravja

4

4

0

0

5

3

2

1

Skupaj

Skupaj

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno v leto 2008 | zneski, ki zapadejo | odobritve | izvedena plačila | preneseno v leto 2008 | zneski, ki zapadejo |
| Upravni odhodki | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Odhodki iz poslovanja | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Osebje | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| Skupaj | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

v mio. EUR

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno v leto 2008

zneski, ki zapadejo

odobritve

izvedena plačila

preneseno v leto 2008

zneski, ki zapadejo

Upravni odhodki

185

164

1

20

233

149

59

24

Odhodki iz poslovanja

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Osebje

377

353

0

24

387

348

11

28

Skupaj

Skupaj

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   REALIZACIJA PRORAČUNA, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Evropske skupnosti | Agencije | Izločitev subvencij agencijam | Skupaj |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| Odobritve Efte, prenesene iz leta N-1 | (2) | 0 | — | (2) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N-1 | 246 | 477 | — | 723 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (124) | (3) | — | (126) |
| Realizacija proračuna | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

v mio. EUR

Evropske skupnosti

Agencije

Izločitev subvencij agencijam

Skupaj

Prihodki za zadevno proračunsko leto

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

Odobritve Efte, prenesene iz leta N-1

(2)

0

—

(2)

(2)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N-1

246

477

—

723

723

Tečajne razlike za zadevno leto

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Realizacija proračuna

1 542

86

0

1 628

1 628

ODDELEK B: POJASNILA H KONSOLIDIRANIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKA NAČELA, STRUKTURA IN ODOBRITVE

1.1   PRORAČUNSKA NAČELA

Splošni proračun Skupnosti ureja več temeljnih načel:

| — | enotnost in točnost proračuna: vsi odhodki in prihodki Skupnosti se morajo izkazovati v enotnem proračunskem dokumentu, knjižiti v posamezne proračunske vrstice in odhodki ne smejo presegati odobritev, |
| --- | --- |

—

enotnost in točnost proračuna: vsi odhodki in prihodki Skupnosti se morajo izkazovati v enotnem proračunskem dokumentu, knjižiti v posamezne proračunske vrstice in odhodki ne smejo presegati odobritev,

enotnost in točnost proračuna

| — | univerzalnost: to načelo sestavljata dve pravili:






  — | pravilo o prepovedi namenske dodelitve, kar pomeni, da se proračunski prihodki ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke), |
| --- | --- | --- |

—

univerzalnost: to načelo sestavljata dve pravili:

univerzalnost

—

pravilo o prepovedi namenske dodelitve, kar pomeni, da se proračunski prihodki ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke),

| — | pravilo o prepovedi izravnav, kar pomeni, da se prihodki in odhodki vključijo v proračun v celoti brez neto izravnave, |
| --- | --- |

—

pravilo o prepovedi izravnav, kar pomeni, da se prihodki in odhodki vključijo v proračun v celoti brez neto izravnave,

| — | enoletnost: odobritve, vključene v proračun, so odobrene za eno samo leto in se morajo zato porabiti v navedenem letu, |
| --- | --- |

—

enoletnost: odobritve, vključene v proračun, so odobrene za eno samo leto in se morajo zato porabiti v navedenem letu,

enoletnost

| — | ravnovesje: prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti v ravnovesju (ocenjeni prihodki se morajo pokrivati z odobritvami plačil), |
| --- | --- |

—

ravnovesje: prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti v ravnovesju (ocenjeni prihodki se morajo pokrivati z odobritvami plačil),

ravnovesje

| — | specifikacija: vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj, |
| --- | --- |

—

specifikacija: vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj,

specifikacija

| — | obračunska enota: proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi, |
| --- | --- |

—

obračunska enota: proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi,

obračunska enota

| — | dobro finančno poslovodenje: proračunske odobritve se porabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, |
| --- | --- |

—

dobro finančno poslovodenje: proračunske odobritve se porabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti,

dobro finančno poslovodenje

| — | preglednost: proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti – proračun in spremembe proračuna se objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

—

preglednost: proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti – proračun in spremembe proračuna se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

preglednost

Uradnem listu Evropske unije

1.2   PRORAČUNSKA STRUKTURA

Proračun sestavljajo:

| (a) | splošni izkaz prihodkov; |
| --- | --- |

(a)

splošni izkaz prihodkov;

| (b) | ločeni oddelki, razdeljeni na izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(b)

ločeni oddelki, razdeljeni na izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

Prihodkovne in odhodkovne postavke vsake institucije se razčlenijo po vrstah postavk ali po porabi, za katero so dodeljene, v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk.

Del sredstev ESPJ v likvidaciji je bil dan na razpolago operativnemu proračunu ESPJ v likvidaciji. Ta operativni proračun je vsako leto sprejela Komisija po posvetovanju s Svetom in Evropskim parlamentom. Zadnji proračun je bil pripravljen za obdobje od 1. januarja do 23. julija 2002. Od 24. julija 2002 so prihodki in stroški, povezani z operativnim proračunom, vključeni v izkaz prihodkov in odhodkov ESPJ v likvidaciji. Preostale obveznosti, ki jih je treba izpolniti, so prikazane na strani obveznosti v bilanci stanja.

1.3   STRUKTURA PRORAČUNSKEGA RAČUNOVODSTVA

Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo samo upravne odobritve.

V proračunu sta dve vrsti odobritev: nediferencirana sredstva in diferencirana sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov.

| (a) | Nediferencirana sredstva zajemajo:






  — | vse upravne oddelke proračuna (poglavja 1 oddelka za Komisijo in v celoti vse druge oddelke), |
| --- | --- | --- |

(a)

Nediferencirana sredstva zajemajo:

Nediferencirana sredstva

—

vse upravne oddelke proračuna (poglavja 1 oddelka za Komisijo in v celoti vse druge oddelke),

| — | odobritve Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so enoletne narave, ter |
| --- | --- |

—

odobritve Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so enoletne narave, ter

| — | določene tehnične odobritve (vračila, jamstva za najemanje in dajanje posojil itd.). |
| --- | --- |

—

določene tehnične odobritve (vračila, jamstva za najemanje in dajanje posojil itd.).

Za nediferencirana sredstva znesek odobritev za prevzem obveznosti ustreza znesku odobritev plačil.

| (b) | Diferencirana sredstva so namenjena kritju večletnih poslov in zajemajo odobritve v vseh poglavjih razen v poglavju 1 oddelka za Komisijo (razen EKUJS).
  Ta diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:






  — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko obveznosti v breme proračuna za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, v skladu s členom 76(3) finančne uredbe razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. Za diferencirana sredstva so še ne prevzete odobritve v breme proračuna za prihodnja leta prikazane kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami, |
| --- | --- | --- |

(b)

Diferencirana sredstva so namenjena kritju večletnih poslov in zajemajo odobritve v vseh poglavjih razen v poglavju 1 oddelka za Komisijo (razen EKUJS).

Diferencirana sredstva

Ta diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko obveznosti v breme proračuna za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, v skladu s členom 76(3) finančne uredbe razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. Za diferencirana sredstva so še ne prevzete odobritve v breme proračuna za prihodnja leta prikazane kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami,

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil

1.4   IZVOR ODOBRITEV

Glavni vir odobritev je proračun Skupnosti za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov.

1.4.1   Končne proračunske odobritve

Prvotne sprejete proračunske odobritve

Prerazporeditve

Odobritve se lahko prerazporejajo med proračunskimi vrsticami v skladu s pravili, določenimi v členih 22 do 24 finančne uredbe (Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002).

Spremembe proračuna

Sprejeti proračun se lahko spremeni ali poveča s spremembo proračuna. Zadevna pravila so določena v členih 37 in 38 finančne uredbe.

1.4.2   Odobritve, prenesene iz prejšnjega leta ali ponovno razpoložljive

Samodejno prenesene odobritve

To so nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto (brez omejitev za ESPJ v likvidaciji) v skladu s členom 9(4) finančne uredbe.

Odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij

Institucija lahko odloči, da bo prenesla odobritve iz prejšnjega proračuna v enem od naslednjih dveh primerov: če so bile pripravljalne faze končane (člen 9(2)(a) finančne uredbe) ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno (člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil (člen 9(3)).

Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti

To pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa (člen 157 finančne uredbe).

1.4.3   Namenski prejemki

Povračila

Te odobritve izhajajo iz povračil nepravilno plačanih zneskov, prihodkov od dobave blaga/storitev drugim organom Skupnosti, prejetih zavarovalnin ter prihodkov od dajanja v najem in prodaje publikacij – ti zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki (člen 10 ter člen 18(1)(e), (f), (g), (h), (i) in (j) finančne uredbe), in se lahko prenesejo brez omejitev.

Odobritve Efte

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu Skupnosti. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu Skupnosti. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka Efte. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP.

Prihodki od tretjih oseb

Kot v primeru odobritev Efte so tudi druge države sklenile sporazume z Evropskima skupnostma, ki vključujejo finančne prispevke k dejavnostim Skupnosti. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev (člen 10 ter člen 18(1)(a) in (d) finančne uredbe).

Delo za tretje osebe

Raziskovalna središča Skupnosti lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe (člen 161(2) finančne uredbe). Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev (člen 10 in člen 18(1)(d) finančne uredbe).

Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil

To so sredstva Skupnosti, ki so jih upravičenci vrnili. Vračila predplačil se vključijo v proračun kot namenski prejemki (člen 10 in člen 18(2) finančne uredbe) in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade temelji ponovna vključitev odobritev v proračun na odločitvi Komisije (člen 18(2) finančne uredbe in člen 228 pravil za izvajanje te uredbe).

1.5   SESTAVA RAZPOLOŽLJIVIH ODOBRITEV:

| — | končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve, |
| --- | --- |

—

končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve,

končne proračunske odobritve

| — | dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti, |
| --- | --- |

—

dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti,

dodatne odobritve

| — | odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve, |
| --- | --- |

—

odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve,

odobrena proračunska sredstva skupaj

| — | odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki. |
| --- | --- |

—

odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki.

odobritve za zadevno leto

1.6   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

Člen 48(1) finančne uredbe navaja: „Komisija izvršuje proračun v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev“.

Člen 50 navaja, da Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje delov proračuna, ki se nanašajo nanje.

1.6.1   Izvrševanje prihodkov

Proračun vsebuje napovedi prihodkov, ki pa se lahko spremenijo zaradi sprejetja sprememb proračuna, ki popravijo napovedi v prvotnem proračunu v skladu z zmanjšanji ali povečanji prihodkov, ugotovljenimi med izvrševanjem. Proračunski prihodki krijejo sredstva za plačila.

Realizacijo prihodkov sestavljajo ugotovljene upravičenosti, prihodki, dejansko pobrani na podlagi teh ugotovljenih upravičenosti, in preostanek, ki ga je treba še izterjati.

Dejanski prihodki za proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim med letom na podlagi ugotovljenih upravičenosti, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti iz prejšnjih let, ki jih je treba še izterjati.

1.6.2   Izvrševanje odhodkov

Kot za prihodke vsebuje prvotni proračun tudi napovedi odhodkov. Izvrševanje odhodkov prikazuje, kako so se odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil med letom spremenile, porabile, prenesle in zapadle.

Poraba odobritev:

Sredstva za prevzem obveznosti:

Odobrena proračunska sredstva so med proračunskim letom na razpolago za prevzem obveznosti.

Sredstva za plačila:

Odobrena proračunska sredstva so med proračunskim letom na razpolago za izvajanje plačil.

Prenosi v naslednje leto:

Sredstva za prevzem obveznosti:

Nekatere vrste odobritev, za katere še niso bile prevzete obveznosti, se lahko samodejno prenesejo, kot v primeru namenskih prejemkov (člen 10 finančne uredbe).

Institucije lahko odobrijo prenose:

| — | če je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana (člen 9(2)(a) finančne uredbe), ali |
| --- | --- |

—

če je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana (člen 9(2)(a) finančne uredbe), ali

| — | če je bila pravna podlaga sprejeta v zadnjem četrtletju proračunskega leta (člen 9(2)(b) finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

če je bila pravna podlaga sprejeta v zadnjem četrtletju proračunskega leta (člen 9(2)(b) finančne uredbe).

Proračunski organ mora biti uradno obveščen o tej odločitvi (člen 9(5) finančne uredbe).

Sredstva za plačila:

Tako kot odobritve za prevzem obveznosti se tudi neporabljene odobritve plačil iz namenskih prejemkov samodejno prenesejo, in sicer:

| — | nediferencirana sredstva: prenos je na splošno samodejen, če je namenjen kritju neporavnanih obveznosti (člen 9(4) finančne uredbe), |
| --- | --- |

—

nediferencirana sredstva: prenos je na splošno samodejen, če je namenjen kritju neporavnanih obveznosti (člen 9(4) finančne uredbe),

| — | diferencirana sredstva: neporabljene odobritve plačil ponavadi zapadejo; vendar se lahko prenesejo na podlagi odločitve Komisije, če odobritve plačil za naslednje proračunsko leto ne bodo krile obstoječih obveznosti ali obveznosti, povezanih z odobritvami za prevzem obveznosti, ki so bile same prenesene (člen 9(3) finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

diferencirana sredstva: neporabljene odobritve plačil ponavadi zapadejo; vendar se lahko prenesejo na podlagi odločitve Komisije, če odobritve plačil za naslednje proračunsko leto ne bodo krile obstoječih obveznosti ali obveznosti, povezanih z odobritvami za prevzem obveznosti, ki so bile same prenesene (člen 9(3) finančne uredbe).

Zapadle odobritve:

Vsa sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila, ki ostanejo neporabljena in se ne prenesejo, ob koncu leta zapadejo (člen 9(1) finančne uredbe).

1.7   REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

1.7.1   Prihodki

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih odprle vlade držav članic v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi realizacijo proračuna za preteklo proračunsko leto.

Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

1.7.2   Odhodki

Za namen izračuna realizacije proračuna za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto.

Plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih izvede računovodja do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Plačila v primeru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada so plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom 2006 in 15. oktobrom 2007, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja 2008. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme odločba o skladnosti.

1.7.3   Realizacija proračuna za zadevno leto

Realizacija proračuna vsebuje dva elementa: rezultat Evropskih skupnosti in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o lastnih sredstvih je ta realizacija razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto, |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto,

| — | ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto (15). |
| --- | --- |

—

ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto (15).

15

Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:

| — | čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom. |
| --- | --- |

—

saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

1.8   NEPORAVNANE OBVEZNOSTI

Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se prevzamejo obveznosti, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila.

2.   POJASNILA K PRORAČUNSKIM PRIHODKOM IN ODHODKOM TER KOMENTAR K REALIZACIJI PRORAČUNA ZA LETO 2007

2.1   PRAVNA PODLAGA IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi proračuna se vodijo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 (UL L 390, 30.12.2006)) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena 28. marca 2007. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike Skupnosti, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Skupnosti.

Proračunski postopek je določen v členu 272 Pogodbe ES, v katerem so navedeni zaporedje faz in roki, ki jih morata upoštevati obe veji proračunskega organa: Svet in Parlament. Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke evropskih institucij za naslednje leto ter pripravi predhodni predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predhodnega predloga proračuna Svet pripravi predlog proračuna, o katerem se obe veji proračunskega organa potem pogajata. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

2.2   KONSOLIDACIJA PRORAČUNA

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna Evropskih skupnosti prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu Skupnosti določen ločen proračun za vsako institucijo.

Agencije v proračunu Skupnosti nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije. Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije proračunski del konsolidiranega zaključnega računa vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov tradicionalnih agencij, ki so vključene v konsolidacijo. Ta poročila so:

| — | razpredelnica proračunskih prihodkov, v kateri je naveden znesek, prejet iz proračuna Komisije, |
| --- | --- |

—

razpredelnica proračunskih prihodkov, v kateri je naveden znesek, prejet iz proračuna Komisije,

| — | dve razpredelnici proračunskih odhodkov (obveznosti, plačila), v katerih so navedeni podrobni podatki po agencijah ter v katerih so ločene proračunske in dodatne odobritve, |
| --- | --- |

—

dve razpredelnici proračunskih odhodkov (obveznosti, plačila), v katerih so navedeni podrobni podatki po agencijah ter v katerih so ločene proračunske in dodatne odobritve,

| — | na dnu vsake razpredelnice je naveden vmesni seštevek, ki prikazuje skupni finančni vpliv agencij po vrstah odhodkov/prihodkov, |
| --- | --- |

—

na dnu vsake razpredelnice je naveden vmesni seštevek, ki prikazuje skupni finančni vpliv agencij po vrstah odhodkov/prihodkov,

| — | razpredelnica realizacije proračuna, ki proračunski rezultat agencij doda k rezultatu Skupnosti (z odbitkom subvencij, plačanih iz odhodkov Skupnosti, in subvencij, prejetih kot prihodkov agencij). |
| --- | --- |

—

razpredelnica realizacije proračuna, ki proračunski rezultat agencij doda k rezultatu Skupnosti (z odbitkom subvencij, plačanih iz odhodkov Skupnosti, in subvencij, prejetih kot prihodkov agencij).

2.3   PRIHODKI

Prihodki splošnega proračuna Evropskih skupnosti se lahko razdelijo v dve glavni kategoriji: lastna sredstva in druge prihodke. To je določeno v členu 269 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti, ki navaja: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev“. Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Drugi prihodki pomenijo le manjši del vsega financiranja.

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo kmetijske dajatve, prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev je tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja.

2.3.1   Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun. |
| --- | --- |

—

na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju, |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju,

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Podatki, ki jih pošljejo države članice, ne omogočajo, da bi bili zneski, izterjani med letom, dodeljeni za leto, v katerem so upravičenosti nastale. Zato v razpredelnici „Povzetek izvrševanja prihodkov splošnega proračuna za leto 2007“ stolpec za zneske, prejete na podlagi prenosov, vključuje zneske, prejete med letom, in zapadle zneske upravičenosti, nadomeščene z novimi zneski upravičenosti, ki so jih prijavile države članice, ko so pripravljale novo poročilo. Za upravičenosti do lastnih sredstev se uporablja zmanjšanje vrednosti.

Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega računa izterjana, se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali zato določenem organu, in sicer najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost izterjana. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev.

2.3.2   Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(c) Sklepa Sveta z dne 29. septembra 2000. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predhodnega predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna.

Končni zneski za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice, glede na končne osnove in na vsote, dejansko plačane na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, morajo države članice Komisiji plačati do 1. decembra leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Končne osnove za DDV in BND se lahko še popravijo v poznejših letih. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto. Opozoriti je treba, da so popravki sredstev iz naslova BND, narejeni v letu 2007, ki so se nanašali na obdobje 1995–2006, znašali 2 857 milijonov EUR. Popravki sredstev iz naslova DDV za obdobje 1996–2006 pa so znašali 973 milijonov EUR.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice za njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ne obstajajo sprejemljivi podatki ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND.

2.3.3   Popravek za Združeno kraljestvo

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva Skupnostma.

2.4   ODHODKI

2.4.1   Finančni okvir 2007–2013

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Trajnostna rast | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU kot globalni akter | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Uprava | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Nadomestila | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Odobritve za prevzem obveznosti | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Odobritve plačil skupaj | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

v mio. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Trajnostna rast

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU kot globalni akter

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Uprava

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Nadomestila

445

207

210

0

0

0

0

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Ta oddelek opisuje glavne kategorije odhodkov Skupnosti, razčlenjene po razdelkih finančnega okvira za obdobje 2007–2013. Proračunsko leto 2007 je bilo prvo leto, zajeto v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2007 znaša 124 457 milijonov EUR, kar ustreza 1,04 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev za plačila znaša 122 190 milijonov EUR, tj. 1,02 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan finančni okvir v tekočih cenah.

Razdelek 1 – Trajnostna rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela:

| — | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| — | 1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000. Znesek, namenjen za skupno kmetijsko politiko, je rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju oktobra 2002.

Razdelek 3 – Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Novi razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile Uniji dodeljene nove naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani. Razdelek je razdeljen na dva dela:

| — | 3a. Svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

—

3a. Svoboda, varnost in pravica

| — | 3b. Državljanstvo |
| --- | --- |

—

3b. Državljanstvo

Razdelek 4 – EU kot globalni akter

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je Komisija predlagala, da se Evropski razvojni sklad (ERS) vključi v finančni okvir, sta se Evropski svet in Evropski parlament strinjala, da se ERS pusti zunaj finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja.

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnovesili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

2.4.2   Področja

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih (Activity Based Management – ABM) Komisija v svoje procese načrtovanja in upravljanja uvaja oblikovanje proračuna po dejavnostih (Activity Based Budgeting – ABB). ABB vsebuje proračunsko strukturo, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim.

Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Skupaj je bilo opredeljenih 32 področij, pri čemer vsako področje na splošno ustreza enemu generalnemu direktoratu in zajema v povprečju okoli šest ali sedem posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam, vsaki na njenem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

2.5   KOMENTAR K IZVRŠEVANJU PRORAČUNA ZA LETO 2007

2.5.1   Realizacija proračuna za leto 2007

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki po definiciji nikoli ne zapadejo, so vključene k dodatnim odobritvam za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2007 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2006.

Odobritve plačil za ponovno uporabo in odobritve, ponovno razpoložljive po vračilu predplačil, se ne upoštevajo pri izračunu realizacije za zadevno leto.

Dela odobritev plačil, namenjenega državam Efte-EGP, ki sta ga Skupnosti prenesli iz leta 2007 v leto 2008, ni bilo mogoče vključiti v bilanco za leto 2007, saj je za to potrebno, da Efta odobri zadevne zneske, ta odobritev pa ne bo dana do sredine leta 2008.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi odločitve. Prav tako vključujejo povečanje odobritev iz namenskih prejemkov, saj se tovrstne odobritve, ki niso bile porabljene, ob koncu leta samodejno prenesejo. Pri zapadlih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so zdaj prikazane samo zapadle odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi odločitve.

2.5.2   Povzetek glavnih ugotovitev glede izvrševanja proračuna za leto 2007

V skladu z načelom ravnovesja morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) v ravnovesju. Znesek odobritev plačil v prvotnem sprejetem proračunu, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 15. decembra 2006, je bil določen na 115 497 milijonov EUR in naj bi se financiral iz lastnih sredstev v višini 114 288 milijonov EUR. Opozoriti velja, da se ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu skozi proračunsko leto spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Prilagoditve plačil iz lastnih sredstev iz naslova BND, ki jih vplačujejo države članice, zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki.

Leta 2007 je bilo sprejetih sedem sprememb proračuna. Njihov učinek na strani prihodkov proračuna za leto 2007 je pomenil skupne končne prihodke v višini 113 846 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 106 203 milijonov EUR (torej 8 085 milijonov EUR manj od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Na zmanjšano potrebo po lastnih sredstvih je vplivalo več dejavnikov, med drugim vključitev 2 109 milijonov EUR, ki so se nanašali na presežek iz prejšnjega leta in presežek iz jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Poleg tega so se zaradi skupnega učinka zmanjšanja odobritev plačil in povečanja napovedanih prihodkov v Spremembi proračuna št. 7/2007 sredstva iz naslova BND dodatno znižala za 5 976 milijonov EUR.

Pri lastnih sredstvih velja poudariti, da je zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev doseglo 100 % napovedanih zneskov. To je mogoče pripisati dejstvu, da so se proračunske ocene v času, ko je bila določena Sprememba proračuna št. 5/2007, spremenile (znižale so se za 775 milijonov EUR). Ta prilagoditev je temeljila zlasti na novih makroekonomskih napovedih spomladi 2007, ki so bile manj optimistične od prejšnjih.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Na strani odhodkov je izvajanje odobritev plačil v proračunu za leto 2007 v prvem letu novega finančnega okvira znašalo 109 milijard EUR (98 %). Po prenosu približno 750 milijonov EUR odobritev plačil, ki so se nanašala predvsem na (nediferencirane) upravne odhodke, je stopnja izvajanja odobritev plačil v proračunu za leto 2007 dosegla 99 %, podobno kot pri odobritvah za prevzem obveznosti. To je v primerjavi s preteklimi leti ugodno.

Izvajanje odobritev za prevzem obveznosti je v proračunu za leto 2007 znašalo 119 milijard EUR (96 %). Odobritve za prevzem obveznosti, ki so ob koncu leta ostale neporabljene, so bile povezane zlasti z zapoznelim sprejetjem nekaterih operativnih programov na področju kohezije in naravnih virov. Te odobritve se bodo prenesle v leto 2008 ali pa bodo razporejene v poznejša leta finančnega okvira. Po prenosu in zahtevanem reprogramiranju (ki sta v celoti znašala približno 3,6 milijarde EUR) je stopnja izvajanja odobritev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2007 dosegla 99 %. To je ugodno v primerjavi s preteklimi leti, zlasti z letom 2000, tj. prvim letom prejšnje finančne perspektive, ko je bila potrebna obsežna uporaba prenosov in reprogramiranja.

2.5.3   Uskladitev proračunske realizacije za leto 2007 s poslovnim izidom za leto 2007

Poslovni izid za zadevno leto, predstavljen v oddelku B dela I, je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija izvirata iz istih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, če ju je mogoče uskladiti. V spodnji tabeli je prikazana uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je pri uskladitvi treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki obsegajo kratkoročno nezaračunane prihodke za kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. kratkoročno nezaračunane prihodke za tekoče leto, zmanjšane za stornirane kratkoročno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, kratkoročno vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Evropskima skupnostma še niso prijavili.

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki

Medtem ko se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih

Čisti učinek predfinanciranja je kombinacija (1) novih zneskov predfinanciranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predfinanciranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predfinanciranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti učinek predfinanciranja

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu realizacije proračuna za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu, iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil.

prenesejo v naslednje leto

prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodstvu na podlagi poslovnih dogodkov (zlasti na prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi poslovnih dogodkov obravnavajo različno.

Gibanje rezervacij

Drugi uskladitveni zneski

In končno, poslovni izid agencij in ESPJ, ki so vključene v konsolidirani poslovni izid, je treba izvzeti, saj njihovo proračunsko izvrševanje ni del konsolidirane proračunske realizacije.

agencij in ESPJ

USKLADITEV: POSLOVNI IZID – PRORAČUNSKA REALIZACIJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 7 462 |
| Prihodki |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane | (5 036) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 2 543 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti) | (1 068) |
| Odhodki |
| Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 8 814 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (3 635) |
| Čisti učinek predfinanciranja | (6 810) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (3 116) |
| Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil | 1 171 |
| Gibanje rezervacij | 1 395 |
| Drugo | (33) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (145) |
| REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO | 1 542 |

v mio. EUR

2007

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

7 462

7 462

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane

(5 036)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

2 543

Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti)

(1 068)

Odhodki

Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti)

8 814

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(3 635)

Čisti učinek predfinanciranja

(6 810)

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(3 116)

Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil

1 171

Gibanje rezervacij

1 395

Drugo

(33)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(145)

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

1 542

1 542

---

(1)  V skladu s členom 83 Kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

1

(2)  Evropski parlament je 13. decembra 2007 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Skupnosti plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2008.

2

(3)  Vključuje denarna sredstva Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.11).

3

2.11

(4)  Po izločitvi zneskov makrofinančne pomoči.

4

(5)  Zgornja omejena vrednost se nanaša na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi (glej točko 2.3.4.2).

5

2.3.4.2

(6)  Zgornja omejena vrednost se nanaša na najeto posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi (glej pojasnilo 2.3.4.2).

6

2.3.4.2

(7)  Nalogi za izterjavo v znesku 15 milijonov EUR bodo izdani leta 2008 (3 milijoni EUR za Kohezijski sklad, 10 milijonov EUR za ESRR in 2 milijona EUR za EKUJS-U). Za finančne popravke, ki se uporabljajo ob zaključku programa, znesek naloga za izterjavo temelji na znesku finančnega popravka in preostalem delu zahtevka za končno plačilo.

7

(8)  Sklep Sveta 90/212/Euratom z dne 23. aprila 1990 o spremembah Sklepa 77/271/Euratom o izvajanju Sklepa 77/270/Euratom o pooblastitvi Komisije za dodelitev Euratom posojil za financiranje nuklearnih elektrarn (UL L 112, 3.5.1990, str. 26).

8

Sklep Sveta 77/271/Euratom z dne 29. marca 1977 o izvajanju Sklepa 77/270/Euratom o pooblastitvi Komisije za dodelitev Euratom posojil zaradi prispevanja k financiranju nuklearnih elektrarn (UL L 88, 6.4.1977, str. 11).

Sklep Sveta 94/179/Euratom z dne 21. marca 1994 o spremembah Sklepa 77/270/Euratom o pooblastitvi Komisije za dodelitev Euratom posojil zaradi prispevanja k financiranju, ki je potrebno za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn v nekaterih državah nečlanicah (UL L 84, 29.3.1994, str. 41).

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 293, 12.11.1994, str. 1).

9

(10)  S korekcijskim koeficientom.

10

(11)  Se plačuje prva 3 leta po odhodu.

11

(12)  Leta 2007 prvič vključeni v konsolidacijo.

12

(13)  Decentraliziran organ EU, ki spada v steber „policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah“.

13

(14)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se nekateri finančni podatki v teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo.

14

(15)  Za države Efte-EGP je obseg odobritev, prenesenih iz leta n v leto N+1, znan po pripravi zaključnih računov. Posledično izračun salda vključuje prenose odobritev iz leta N–1 v leto N.

15

---

| 10.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 287/111

---

IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI, PREDLOŽENA EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

(2008/C 287/02)

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe revidiralo






  (a) | „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ (3) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2007, ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe revidiralo

(a)

„letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ (3) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2007, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi.

Odgovornost vodstva

| II. | V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in Finančno uredbo je vodstvo (4) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:






  (a) | Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, za izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (5), in za pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ potem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije (6) in organi (7), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti. |
| --- | --- | --- |

II.

V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in Finančno uredbo je vodstvo (4) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:

(a)

Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, za izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (5), in za pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ potem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije (6) in organi (7), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti.

| (b) | Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, je odvisno od metode izvrševanja proračuna. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju opravljajo naloge izvrševanja oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so naloge izvrševanja prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države ter pri posrednem centraliziranem upravljanju na druge organe. Pri skupnem upravljanju si naloge izvrševanja delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Pri nalogah izvrševanja mora biti upoštevano načelo dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje ustrezen nadzor in primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, ter če je to potrebno, pravne postopke za izterjavo nepravilno plačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe). |
| --- | --- |

(b)

Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost osnovnih transakcij, je odvisno od metode izvrševanja proračuna. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju opravljajo naloge izvrševanja oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so naloge izvrševanja prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države ter pri posrednem centraliziranem upravljanju na druge organe. Pri skupnem upravljanju si naloge izvrševanja delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Pri nalogah izvrševanja mora biti upoštevano načelo dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje ustrezen nadzor in primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, ter če je to potrebno, pravne postopke za izterjavo nepravilno plačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe).

Odgovornost revizorja

| III. | Naloga Računskega sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI v obsegu, v katerem je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropskih skupnosti. V skladu s temi standardi mora Sodišče načrtovati in opraviti revizijo tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Naloga Računskega sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI v obsegu, v katerem je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropskih skupnosti. V skladu s temi standardi mora Sodišče načrtovati in opraviti revizijo tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembne neskladnosti osnovnih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, da lahko zasnuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Revizija zajema tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih politik in razumnosti pripravljenih računovodskih ocen ter ovrednotenje splošne predstavitve konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

IV.

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembne neskladnosti osnovnih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij, da lahko zasnuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Revizija zajema tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih politik in razumnosti pripravljenih računovodskih ocen ter ovrednotenje splošne predstavitve konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih.

| V. | Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen in sicer prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BNI temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora. |
| --- | --- |

V.

Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen in sicer prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BNI temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora.

| VI. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VII. | Po mnenju Sodišča „letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2007 ter rezultate njihovih operacij in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami Finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. |
| --- | --- |

VII.

Po mnenju Sodišča „letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2007 ter rezultate njihovih operacij in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami Finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije.

| VIII. | Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da slabosti v računovodskih sistemih, ki so delno posledica zapletenega pravnega in finančnega okvira, še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije (zlasti za predfinanciranje, s tem povezano ločitev proračunskih let in fakture/izjave o stroških) ter decentraliziranih organov, katerih računovodski izkazi so predmet konsolidacije (zlasti za osnovna sredstva Evropskega nadzornega organa za GNSS (8)). Zaradi teh slabosti so bili po predložitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki. |
| --- | --- |

VIII.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da slabosti v računovodskih sistemih, ki so delno posledica zapletenega pravnega in finančnega okvira, še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije (zlasti za predfinanciranje, s tem povezano ločitev proračunskih let in fakture/izjave o stroških) ter decentraliziranih organov, katerih računovodski izkazi so predmet konsolidacije (zlasti za osnovna sredstva Evropskega nadzornega organa za GNSS (8)). Zaradi teh slabosti so bili po predložitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

| IX. | Sodišče meni, da pri prihodkih, obveznostih in plačilih za „upravne in druge odhodke“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ ni pomembnih napak. Na teh področjih se nadzorni in kontrolni sistemi izvajajo tako, da zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganja nezakonitosti in nepravilnosti. |
| --- | --- |

IX.

Sodišče meni, da pri prihodkih, obveznostih in plačilih za „upravne in druge odhodke“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ ni pomembnih napak. Na teh področjih se nadzorni in kontrolni sistemi izvajajo tako, da zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganja nezakonitosti in nepravilnosti.

| X. | Po mnenju Sodišča na drugih področjih odhodkov na plačila še vedno pomembno vplivajo napake, čeprav v različni meri. Komisija in države članice ter druge države upravičenke si morajo še bolj prizadevati za izvajanje ustreznih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se izboljša obvladovanje tveganja nezakonitosti in nepravilnosti. Ta področja so„kmetijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč“, „razvoj in širitev“ ter „izobraževanje in državljanstvo“.






  (a) | Za področje „kmetijstvo in naravni viri“ je Sodišče ugotovilo, da na transakcije, povezane z odhodki, prijavljenimi za to skupino politik, kot celoto vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila o skladnosti s pravili EU. Vendar hkrati ugotavlja, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) še naprej uspešen pri omejevanju tveganja nepravilnih odhodkov, če se pravilno izvaja in če se v sistem vnašajo točni podatki. |
| --- | --- | --- |

X.

Po mnenju Sodišča na drugih področjih odhodkov na plačila še vedno pomembno vplivajo napake, čeprav v različni meri. Komisija in države članice ter druge države upravičenke si morajo še bolj prizadevati za izvajanje ustreznih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se izboljša obvladovanje tveganja nezakonitosti in nepravilnosti. Ta področja so„kmetijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč“, „razvoj in širitev“ ter „izobraževanje in državljanstvo“.

(a)

Za področje „kmetijstvo in naravni viri“ je Sodišče ugotovilo, da na transakcije, povezane z odhodki, prijavljenimi za to skupino politik, kot celoto vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila o skladnosti s pravili EU. Vendar hkrati ugotavlja, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) še naprej uspešen pri omejevanju tveganja nepravilnih odhodkov, če se pravilno izvaja in če se v sistem vnašajo točni podatki.

| (b) | Za področje „kohezija“ je Sodišče ugotovilo, da na povračilo odhodkov za projekte kohezijskih politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni sistemi Komisije in kontrolni sistemi držav članic na splošno le delno uspešni pri preprečevanju previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

Za področje „kohezija“ je Sodišče ugotovilo, da na povračilo odhodkov za projekte kohezijskih politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni sistemi Komisije in kontrolni sistemi držav članic na splošno le delno uspešni pri preprečevanju previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov.

| (c) | Za področje „raziskave, energetika in promet“ je Sodišče ugotovilo, da na plačila za to skupino politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi Komisije kljub nekaterim izboljšavam le delno uspešni pri omejevanju tveganja povračil previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov. |
| --- | --- |

(c)

Za področje „raziskave, energetika in promet“ je Sodišče ugotovilo, da na plačila za to skupino politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi Komisije kljub nekaterim izboljšavam le delno uspešni pri omejevanju tveganja povračil previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov.

| (d) | Za področje „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ je Sodišče ugotovilo, da na transakcije, povezane z odhodki za to skupino politik, vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti, večinoma na ravni izvajalskih organizacij. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije kljub izboljšavam le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila, da so odhodki upravičeni in da temeljijo na ustreznih dokazilih. |
| --- | --- |

(d)

Za področje „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ je Sodišče ugotovilo, da na transakcije, povezane z odhodki za to skupino politik, vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti, večinoma na ravni izvajalskih organizacij. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije kljub izboljšavam le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila, da so odhodki upravičeni in da temeljijo na ustreznih dokazilih.

| (e) | Za področje „izobraževanje in državljanstvo“ je Sodišče ugotovilo, da na plačila za to skupino politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila, da so odhodki upravičeni in da temeljijo na ustreznih dokazilih. |
| --- | --- |

(e)

Za področje „izobraževanje in državljanstvo“ je Sodišče ugotovilo, da na plačila za to skupino politik vpliva pomembna stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti. Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri pridobivanju zagotovila, da so odhodki upravičeni in da temeljijo na ustreznih dokazilih.

| XI. | Sodišče poudarja:






  (a) | Razvoj podeželja predstavlja nesorazmerno velik delež skupne stopnje napak, ocenjene na področju „kmetijstvo in naravni viri“. Sodišče ocenjuje, da je vrednost stopnje napak pri odhodkih EKJS nekoliko nižja od praga pomembnosti, medtem ko je pri odhodkih EKSRP po ocenah bistveno nad njim. |
| --- | --- | --- |

XI.

Sodišče poudarja:

(a)

Razvoj podeželja predstavlja nesorazmerno velik delež skupne stopnje napak, ocenjene na področju „kmetijstvo in naravni viri“. Sodišče ocenjuje, da je vrednost stopnje napak pri odhodkih EKJS nekoliko nižja od praga pomembnosti, medtem ko je pri odhodkih EKSRP po ocenah bistveno nad njim.

| (b) | Zapletene ali nejasne pravne zahteve (kot so pravila o upravičenosti) močno vplivajo na zakonitost in/ali pravilnost transakcij, povezanih z odhodki na področjih k„metijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „izobraževanje in državljanstvo“. |
| --- | --- |

(b)

Zapletene ali nejasne pravne zahteve (kot so pravila o upravičenosti) močno vplivajo na zakonitost in/ali pravilnost transakcij, povezanih z odhodki na področjih k„metijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „izobraževanje in državljanstvo“.

| XII. | Sodišče je ugotovilo nadaljnji napredek v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih, in sicer na eni strani pri učinku pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev, po drugi strani pa pri večji skladnosti teh izjav z ugotovitvami Sodišča. Vendar Sodišče opaža, da Komisija še ne more pokazati, da so njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov že uspešni pri omejevanju tveganja napak na velikih področjih proračuna. |
| --- | --- |

XII.

Sodišče je ugotovilo nadaljnji napredek v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih, in sicer na eni strani pri učinku pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev, po drugi strani pa pri večji skladnosti teh izjav z ugotovitvami Sodišča. Vendar Sodišče opaža, da Komisija še ne more pokazati, da so njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov že uspešni pri omejevanju tveganja napak na velikih področjih proračuna.

24. in 25. september 2008.

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  „Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ so predstavljeni v Zvezku I letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007.

1

(2)  „Konsolidirani računovodski izkazi“ zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida (skupaj s poročanjem po segmentih), izkaz denarnega toka, izkaz sprememb neto sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih politik in druga pojasnila.

2

(3)  „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

3

(4)  Na ravni evropskih institucij in organov vodstvo vključuje člane institucij, direktorje agencij, odredbodajalce na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v finančnih, revizijskih ali kontrolnih enotah. Na ravni držav članic in držav upravičenk vodstvo vključuje odredbodajalce, računovodje in vodstveno osebje v plačilnih agencijah, certifikacijskih organih in izvajalskih agencijah.

4

(5)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa na mednarodnih računovodskih standardih (MRS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB)). V skladu s Finančno uredbo so „konsolidirani računovodski izkazi“ za proračunsko leto 2007 pripravljeni (kot že od proračunskega leta 2005 naprej) na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi so bila načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov prilagojena posebnemu okolju Skupnosti, medtem ko „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ še naprej temeljijo predvsem na denarnih tokovih.

5

(6)  Preden institucije sprejmejo letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 Finančne uredbe).

6

(7)  Letne računovodske izkaze pripravijo pristojni direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 Finančne uredbe).

7

(8)  GNSS: Globalni navigacijski satelitski sistem.

8

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 287/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---