# Jurnalul Oficial C 244/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 244 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5125 septembrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 244

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5125 septembrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | ACORDURI INSTITUȚIONALE |
| | Ombudsmanul EuropeanBanca Europeană de Investiții |
| 2008/C 244/01 | Memorandum de înțelegere între Ombudsmanul european și Banca Europeană de Investiții privind informațiile referitoare la politicile, standardele și procedurile băncii și tratarea plângerilor, inclusiv plângeri ale celor care nu sunt cetățeni sau rezidenți ai Uniunii Europene | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

ACORDURI INSTITUȚIONALE

Ombudsmanul EuropeanBanca Europeană de Investiții

2008/C 244/01

Memorandum de înțelegere între Ombudsmanul european și Banca Europeană de Investiții privind informațiile referitoare la politicile, standardele și procedurile băncii și tratarea plângerilor, inclusiv plângeri ale celor care nu sunt cetățeni sau rezidenți ai Uniunii Europene

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 244/02 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |
| 2008/C 244/03 | Raportul Comisiei — Siguranța aeronavelor țărilor terțe care utilizează aeroporturile comunitare (Raport privind punerea în aplicare a Directivei 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului) (
  1
  ) | 4 |
| | Agenția Europeană de Apărare |
| 2008/C 244/04 | Publicarea conturilor finale pentru exercițiul financiar 2007 | 12 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Comitetul mixt al SEE |
| 2008/C 244/05 | Decizii ale Comitetului mixt al SEE pentru care au fost îndeplinite cerințele constituționale prevăzute la articolul 103 din Acordul SEE | 13 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 244/02

Rata de schimb a monedei euro

3

2008/C 244/03

Raportul Comisiei — Siguranța aeronavelor țărilor terțe care utilizează aeroporturile comunitare (Raport privind punerea în aplicare a Directivei 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului) (
  1
  )

1

4

Agenția Europeană de Apărare

2008/C 244/04

Publicarea conturilor finale pentru exercițiul financiar 2007

12

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetul mixt al SEE

2008/C 244/05

Decizii ale Comitetului mixt al SEE pentru care au fost îndeplinite cerințele constituționale prevăzute la articolul 103 din Acordul SEE

13

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 244/06 | Comunicarea Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis du Languedoc și Permis des Plaines du Languedoc)
   (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 244/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 244/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 22 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2008/C 244/09 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 23 |
| 2008/C 244/10 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare | 27 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 244/06

Comunicarea Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis du Languedoc și Permis des Plaines du Languedoc)
   (
  1
  )

(Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis du Languedoc și Permis des Plaines du Languedoc)

1

19

2008/C 244/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

21

2008/C 244/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

22

ALTE ACTE

Comisie

2008/C 244/09

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

23

2008/C 244/10

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

27

| | Rectificare |
| --- | --- |
| 2008/C 244/11 | Rectificare la Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (JO C 155, 20.6.2008) | 32 |

Rectificare

2008/C 244/11

Rectificare la Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (JO C 155, 20.6.2008)

(JO C 155, 20.6.2008)

32

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 244/12 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 244/12

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

ACORDURI INSTITUȚIONALE

Ombudsmanul European Banca Europeană de Investiții

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/1

---

Memorandum de înțelegere între Ombudsmanul european și Banca Europeană de Investiții privind informațiile referitoare la politicile, standardele și procedurile băncii și tratarea plângerilor, inclusiv plângeri ale celor care nu sunt cetățeni sau rezidenți ai Uniunii Europene

(2008/C 244/01)

1.   Cadrul general și obiectivele prezentului memorandum de înțelegere

Ombudsmanul European (OE) și Banca Europeană de Investiții (BEI) fac parte din cadrul instituțional al Uniunii Europene și funcționează în interiorul acestuia.

BEI este instituția de finanțare a Uniunii Europene. Capitalul BEI este subscris de statele membre ale UE. BEI are personalitate juridică proprie și se bucură de autonomie financiară în cadrul sistemului UE. BEI mobilizează fonduri considerabile de pe piețele de capital, pe care le împrumută în condiții favorabile pentru proiecte care promovează obiectivele politicilor UE. În afara UE, împrumuturile BEI („împrumuturi externe”) se bazează pe politicile europene de cooperare externă și dezvoltare.

OE, care este ales de Parlamentul European și răspunde în fața acestuia, este obligat să fie pe deplin independent în exercitarea atribuțiilor sale. OE are competența de a efectua anchete cu privire la cazurile de administrare defectuoasă înregistrate în activitățile instituțiilor sau organismelor comunitare, cu excepția Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță în exercitarea competențelor jurisdicționale ale acestora. Anchetele pot fi efectuate din propria inițiativă a OE sau în urma unei plângeri. Orice cetățean al Uniunii Europene și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru are dreptul de a adresa plângeri Ombudsmanului.

Prezentul memorandum de înțelegere se bazează pe experiența bunei cooperări dintre BEI și OE în legătură cu anchetele OE cu privire la posibile cazuri de administrare defectuoasă ale BEI.

Obiectivul comun al OE și al BEI este „ridicarea ștachetei” în raport cu implicarea și protecția părților interesate în ceea ce privește activitățile BEI și, în special, extinderea acestei protecții la persoanele fizice și juridice care nu sunt cetățeni sau rezidenți ai unuia dintre statele membre ale UE sau care nu au sediul social într-unul din statele membre ale UE. Prezentul memorandum oferă o bază pentru o cooperare constructivă în vederea îndeplinirii acestui obiectiv.

2.   Principii

OE și BEI împărtășesc aceeași opinie asupra următoarelor principii:

| I. | BEI ar trebui să informeze publicul cu privire la politicile, standardele și procedurile aplicabile aspectelor de mediu, sociale și de dezvoltare ale activităților sale. |
| --- | --- |

I.

BEI ar trebui să informeze publicul cu privire la politicile, standardele și procedurile aplicabile aspectelor de mediu, sociale și de dezvoltare ale activităților sale.

| II. | Conceptul de „administrare defectuoasă” aplicat de OE include nerespectarea drepturilor omului, a legislației aplicabile sau a principiilor bunei administrări. |
| --- | --- |

II.

Conceptul de „administrare defectuoasă” aplicat de OE include nerespectarea drepturilor omului, a legislației aplicabile sau a principiilor bunei administrări.

| III. | Una din cerințele bunei administrări este ca BEI să-și respecte politicile, standardele și procedurile stabilite. |
| --- | --- |

III.

Una din cerințele bunei administrări este ca BEI să-și respecte politicile, standardele și procedurile stabilite.

| IV. | Înainte de a se adresa OE, reclamanții ar trebui să recurgă la o procedură internă efectivă a BEI de tratare a plângerilor. |
| --- | --- |

IV.

Înainte de a se adresa OE, reclamanții ar trebui să recurgă la o procedură internă efectivă a BEI de tratare a plângerilor.

Pe baza punctelor de mai sus și a experienței câștigate prin buna cooperare a acestora de până acum, OE și BEI declară următoarele:

| — | BEI declară că:






  1. | are o politică privind mecanismul de tratare a plângerilor, care urmărește să ofere publicului o procedură instituțională internă a BEI pentru tratarea plângerilor. Politica privind mecanismul de tratare a plângerilor include angajamentul BEI de a asigura implicarea corespunzătoare a părților interesate, precum și proceduri interne în acest scop; |
| --- | --- | --- |

—

BEI declară că:

1.

are o politică privind mecanismul de tratare a plângerilor, care urmărește să ofere publicului o procedură instituțională internă a BEI pentru tratarea plângerilor. Politica privind mecanismul de tratare a plângerilor include angajamentul BEI de a asigura implicarea corespunzătoare a părților interesate, precum și proceduri interne în acest scop;

| 2. | în vederea îmbunătățirii informațiilor disponibile publicului în legătură cu standardele și politicile relevante aplicabile activităților BEI, anexa I la politica privind mecanismul de tratare a plângerilor prevede o listă de documente relevante care sunt accesibile și prin site-ul web al BEI; |
| --- | --- |

2.

în vederea îmbunătățirii informațiilor disponibile publicului în legătură cu standardele și politicile relevante aplicabile activităților BEI, anexa I la politica privind mecanismul de tratare a plângerilor prevede o listă de documente relevante care sunt accesibile și prin site-ul web al BEI;

| 3. | este hotărâtă să lanseze la începutul anului 2009 o consultare publică cu privire la politica sa privind mecanismul de tratare a plângerilor. |
| --- | --- |

3.

este hotărâtă să lanseze la începutul anului 2009 o consultare publică cu privire la politica sa privind mecanismul de tratare a plângerilor.

| — | OE declară că:






  1. | în cazul în care singurul motiv pentru a nu investiga o plângere de presupusă administrare defectuoasă depusă împotriva BEI este faptul că reclamantul nu este nici cetățean, nici rezident al UE, OE este hotărât să-și utilizeze competența de a iniția o anchetă din proprie inițiativă asupra chestiunii; |
| --- | --- | --- |

—

OE declară că:

1.

în cazul în care singurul motiv pentru a nu investiga o plângere de presupusă administrare defectuoasă depusă împotriva BEI este faptul că reclamantul nu este nici cetățean, nici rezident al UE, OE este hotărât să-și utilizeze competența de a iniția o anchetă din proprie inițiativă asupra chestiunii;

| 2. | OE nu consideră oportună înlocuirea judecății BEI cu a sa în chestiuni de fond referitoare la aspecte de mediu, sociale și de dezvoltare care pot să apară în cursul unei anchete de posibilă administrare defectuoasă. OE consideră că rolul său este de a analiza în ce măsură BEI a oferit o explicație substanțială și rezonabilă asupra poziției sale în legătură cu aceste probleme; |
| --- | --- |

2.

OE nu consideră oportună înlocuirea judecății BEI cu a sa în chestiuni de fond referitoare la aspecte de mediu, sociale și de dezvoltare care pot să apară în cursul unei anchete de posibilă administrare defectuoasă. OE consideră că rolul său este de a analiza în ce măsură BEI a oferit o explicație substanțială și rezonabilă asupra poziției sale în legătură cu aceste probleme;

| 3. | OE consideră că înregistrările referitoare la modul în care BEI a tratat, prin propriile sale mecanisme și proceduri interne, chestiunile ridicate în plângeri reprezintă punctul corespunzător de pornire pentru propria sa analiză. Prin urmare, plângerile ar trebui să includă o explicație a motivului pentru care reclamantul contestă înregistrarea sau poziția exprimată de BEI în această înregistrare (1). |
| --- | --- |

3.

OE consideră că înregistrările referitoare la modul în care BEI a tratat, prin propriile sale mecanisme și proceduri interne, chestiunile ridicate în plângeri reprezintă punctul corespunzător de pornire pentru propria sa analiză. Prin urmare, plângerile ar trebui să includă o explicație a motivului pentru care reclamantul contestă înregistrarea sau poziția exprimată de BEI în această înregistrare (1).

3.   Dispoziții finale

Prezentul memorandum de înțelegere nu urmărește să creeze drepturi sau obligații juridice, nici în relația dintre OE și BEI, nici față de terți.

Nici o dispoziție din prezentul memorandum de înțelegere nu poate fi interpretată astfel încât să interfereze cu autonomia decizională a celor două părți cu privire la domeniile lor de activitate sau să contravină cu obligațiile juridice ale unei părți ori să le modifice.

BEI și OE se vor strădui să se întâlnească periodic, în principiu cel puțin o dată pe an, pentru a schimba opinii privind punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului memorandum de înțelegere și pentru a discuta posibile măsuri de îmbunătățire. Părțile intenționează, în special, să revizuiască prezentul memorandum de înțelegere pentru a ține seama de rezultatele consultărilor publice organizate de BEI referitoare la politica sa privind mecanismul de tratare a plângerilor.

Prezentul memorandum de înțelegere poate fi revizuit la cererea oricărei părți și fiecare parte are dreptul să se retragă din acesta în orice moment.

Luxemburg, 9 iulie 2008.

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Ombudsmanul European

Philippe MAYSTADT

Președintele Băncii Europene de Investiții

---

(1)  Articolul 2 alineatul (4) din Statutul Ombudsmanului prevede că o plângere trebuie să fie „precedată de demersuri administrative corespunzătoare pe lângă instituțiile și organismele implicate”.

1

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 septembrie 2008

(2008/C 244/02)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,469 |
| JPY | yen japonez | 155,57 |
| DKK | coroana daneză | 7,4599 |
| GBP | lira sterlină | 0,79235 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6435 |
| CHF | franc elvețian | 1,5951 |
| ISK | coroana islandeză | 139,91 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,259 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,329 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 241,34 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7083 |
| PLN | zlot polonez | 3,3266 |
| RON | leu românesc nou | 3,6755 |
| SKK | coroana slovacă | 30,3 |
| TRY | lira turcească | 1,8266 |
| AUD | dolar australian | 1,7558 |
| CAD | dolar canadian | 1,5205 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,4051 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1489 |
| SGD | dolar Singapore | 2,088 |
| KRW | won sud-coreean | 1 694,49 |
| ZAR | rand sud-african | 12,0385 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,024 |
| HRK | kuna croată | 7,111 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 713,12 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0277 |
| PHP | peso Filipine | 68,01 |
| RUB | rubla rusească | 36,714 |
| THB | baht thailandez | 49,953 |
| BRL | real brazilian | 2,7024 |
| MXN | peso mexican | 15,8108 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,469

JPY

yen japonez

155,57

DKK

coroana daneză

7,4599

GBP

lira sterlină

0,79235

SEK

coroana suedeză

9,6435

CHF

franc elvețian

1,5951

ISK

coroana islandeză

139,91

NOK

coroana norvegiană

8,259

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,329

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

241,34

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7083

PLN

zlot polonez

3,3266

RON

leu românesc nou

3,6755

SKK

coroana slovacă

30,3

TRY

lira turcească

1,8266

AUD

dolar australian

1,7558

CAD

dolar canadian

1,5205

HKD

dolar Hong Kong

11,4051

NZD

dolar neozeelandez

2,1489

SGD

dolar Singapore

2,088

KRW

won sud-coreean

1 694,49

ZAR

rand sud-african

12,0385

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,024

HRK

kuna croată

7,111

IDR

rupia indoneziană

13 713,12

MYR

ringgit Malaiezia

5,0277

PHP

peso Filipine

68,01

RUB

rubla rusească

36,714

THB

baht thailandez

49,953

BRL

real brazilian

2,7024

MXN

peso mexican

15,8108

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/4

---

RAPORTUL COMISIEI

Siguranța aeronavelor țărilor terțe care utilizează aeroporturile comunitare (Raport privind punerea în aplicare a Directivei 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 244/03)

1.   INTRODUCERE

Încă de la creare, în 1966, sub auspiciile Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) în asociere cu Autoritățile aeronautice unite (Joint Aviation Authorities — JAA), Programul de evaluare a securității aeronavelor străine (safety assessment of foreign aircraft — SAFA) s-a dovedit a fi tot mai mult în avangarda acțiunilor menite să consolideze siguranța aeronautică la nivel european și, de asemenea, în plan internațional. A realizat acest lucru în pofida limitelor inerente ale programului, cum ar fi resursele umane și tehnice, precum și caracterul restrictiv al inspecției la sol — componenta primordială a programului.

Încă de la începuturile sale, programul SAFA a fost susținut pe deplin de către Comunitatea Europeană (CE) care a participat activ la acest program atât prin aderarea la Comitetul director al SAFA cât și prin finanțarea pusă la dispoziția JAA de către Comisia Europeană.

În cadrul strategiei globale a Comunității de a stabili și menține un nivel ridicat și unitar al siguranței aeronautice în Europa, la 21 aprilie 2004 Comunitatea a adoptat Directiva 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța aeronavelor țărilor terțe care utilizează aeroporturile comunitare (1), denumită „Directiva SAFA”.

Obligațiile comunitare ale statelor membre rezultate din prezenta directivă ar putea fi îndeplinite, în mare măsură, prin participarea lor la Programul SAFA al CEAC — a cărui gestionare a fost delegată JAA — cu toate acestea, programul nu are la bază o prevedere legală europeană cu caracter de obligativitate, ci angajamentul directorilor generali ai statelor membre care participă la CEAC. Inspecțiile aeronavelor „străine” vizau acele aeronave care nu sunt utilizate sau exploatate sub controlul autorității competente din statul în care are loc inspecția.

Până în prezent participarea acestora la programul SAFA al CEAC a fost „voluntară”, însă Directiva 2004/36/CE a introdus obligația clară ca statele membre ale Uniunii Europene (UE) să inspecteze aeronavele țărilor terțe care aterizează pe aeroporturile lor și să participe la strângerea și schimbul de informații privind inspecțiile la sol efectuate. În acest caz, prin „aeronavă a unei țări terțe” se înțelege o aeronavă care nu este utilizată sau exploatată sub controlul unei autorități competente dintr-un stat membru al UE, cu toate că directiva nu interzice în niciun fel statelor membre ale UE să inspecteze aeronave ale altor state membre.

Articolul 13 din Directiva SAFA cere Comisiei să raporteze Parlamentului European și Consiliului până la 30 aprilie 2008 cu privire la aplicarea prezentei directive. În plus, directiva precizează că raportul Comisiei ar trebui însoțit, dacă este necesar, de propuneri de revizuire a directivei. Scopul principal al raportului este de a arăta în ce măsură a fost îndeplinit obiectivul directivei și în ce măsură a contribuit punerea acesteia în aplicare la creșterea siguranței aeronautice în Europa.

Pentru a plasa această dezbatere în context, prezentul raport descrie și evaluează, de asemenea, schimbările privind gestionarea și dezvoltarea programului SAFA din 2004 până în prezent, urmărind să identifice în ce măsură cadrul normativ al directivei a contribuit la producerea acestor modificări. Această activitate cantitativă și calitativă a necesitat o inventariere detaliată a măsurilor adoptate sau prevăzute în programul legislativ al Comisiei.

2.   PUNERE ÎN APLICARE

Aspecte juridice

Directiva 2004/36/CE a oferit statelor membre un termen de doi ani pentru introducerea măsurilor naționale de transpunere a dispozițiilor acesteia. Termenul prevăzut pentru UE-15 la articolul 11 din directivă era 30 aprilie 2006, însă pentru punerea în aplicare a directivei de către cele zece state noi care au aderat la Uniune la 1 mai 2004 au fost stabilite perioade de tranziție.

În conformitate cu tabelul 1 de mai jos, cu toate că multe state membre nu au introdus la timp măsurile de transpunere corespunzătoare, statele membre nu au avut probleme majore la punerea în aplicare a dispozițiilor directivei — cu două excepții minore. Acest lucru s-a datorat în mare măsură faptului că obligațiile principale prevăzute de directivă erau îndeplinite într-o proporție semnificativă datorită participării la Programul SAFA al CEAC.

Tabelul 1

Transpunerea de către statele membre

| Stat membru | Termen de transpunere | Categorii de termene | Inițierea procedurii de încălcare a termenelor în caz de necomunicare | Stadiul actual |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 27.6.2007 |
| Belgia | 30.4.2006 | Termen normal | | |
| Bulgaria | 1.1.2007 | Termen normal | | |
| Cipru | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | | |
| Republica Cehă | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Caz închis la 12.10.2006 |
| Danemarca | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 12.10.2006 |
| Irlanda | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 11.12.2007 |
| Estonia | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | | |
| Finlanda | 30.4.2006 | Termen normal | | |
| Franța | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 21.3.2007 |
| Germania | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 12.10.2006 |
| Grecia | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 17.10.2007 |
| Ungaria | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Caz închis la 27.6.2007 |
| Italia | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 31.1.2008 |
| Letonia | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Caz închis la 12.10.2006 |
| Lituania | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | | |
| Luxemburg | 30.4.2006 | Termen normal | X | Directivă netranspusă, astfel cum se arată în hotărârea Curții Europene de Justiție din 1.4.2008 |
| Malta | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Caz închis la 27.6.2007 |
| Țările de Jos | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 12.12.2006 |
| Polonia (2) | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Nu s-a încheiat examinarea cazului (trimis la Curtea Europeană de Justiție în data de 28.11.2007) |
| Portugalia | 30.4.2006 | Termen normal | | |
| România | 1.1.2007 | Termen normal | | |
| Slovacia | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | | |
| Slovenia | 30.4.2006 | Perioadă de tranziție | X | Caz închis la 12.12.2006 |
| Spania | 30.4.2006 | Termen normal | | |
| Suedia | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 12.12.2006 |
| Regatul Unit | 30.4.2006 | Termen normal | X | Caz închis la 12.10.2006 |

Stat membru

Termen de transpunere

Categorii de termene

Inițierea procedurii de încălcare a termenelor în caz de necomunicare

Stadiul actual

Austria

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 27.6.2007

Belgia

30.4.2006

Termen normal

Bulgaria

1.1.2007

Termen normal

Cipru

30.4.2006

Perioadă de tranziție

Republica Cehă

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Caz închis la 12.10.2006

Danemarca

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 12.10.2006

Irlanda

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 11.12.2007

Estonia

30.4.2006

Perioadă de tranziție

Finlanda

30.4.2006

Termen normal

Franța

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 21.3.2007

Germania

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 12.10.2006

Grecia

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 17.10.2007

Ungaria

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Caz închis la 27.6.2007

Italia

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 31.1.2008

Letonia

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Caz închis la 12.10.2006

Lituania

30.4.2006

Perioadă de tranziție

Luxemburg

30.4.2006

Termen normal

X

Directivă netranspusă, astfel cum se arată în hotărârea Curții Europene de Justiție din 1.4.2008

Malta

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Caz închis la 27.6.2007

Țările de Jos

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 12.12.2006

Polonia (2)

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Nu s-a încheiat examinarea cazului (trimis la Curtea Europeană de Justiție în data de 28.11.2007)

Portugalia

30.4.2006

Termen normal

România

1.1.2007

Termen normal

Slovacia

30.4.2006

Perioadă de tranziție

Slovenia

30.4.2006

Perioadă de tranziție

X

Caz închis la 12.12.2006

Spania

30.4.2006

Termen normal

Suedia

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 12.12.2006

Regatul Unit

30.4.2006

Termen normal

X

Caz închis la 12.10.2006

Aspecte operaționale

În aproape toate statele membre numărul de zboruri efectuate este mai mare decât capacitățile de inspecție. Acest fapt înseamnă că în cadrul inspecțiilor la sol prevăzute de programul SAFA sunt posibile numai controale prin sondaj. Prin urmare, acestea au fost organizate fie în mod aleatoriu, fie conform unor informații relevante, în temeiul cărora este posibil să se decidă ca inspecția (a se vedea punctul 5.2 de mai jos) să fie bazată pe anumite criterii — de exemplu, analiza periodică a bazei de date de către Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (European Aviation Safety Agency — AESA) sau recomandările Comisiei Europene ori politicile și prioritățile naționale.

3.   EFECTELE DIRECTIVEI

În primul rând, Directiva 2004/36/CE a stabilit drept obligație legală pentru statele membre inspecția aeronavelor țărilor terțe care utilizează aeroporturile comunitare.

În al doilea rând, directiva a introdus o abordare armonizată cu privire la aplicarea eficientă în Comunitate a standardelor internaționale de siguranță prin armonizarea normelor și procedurilor de inspecție la sol a aeronavelor din țările terțe care aterizează pe aeroporturile din Comunitate. De asemenea, în acest context se pune baza pentru facilitarea formării profesionale armonizate a inspectorilor și a personalului care participă la program, elaborarea procedurilor și propunerilor de îmbunătățire a programului și a instrumentelor acestuia, precum și pentru raportarea informațiilor colectate.

În plus, directiva:

| — | a avut o contribuție certă la creșterea semnificativă a numărului de inspecții la sol organizate în ultimii ani de către statele membre în cadrul programului SAFA (a se vedea tabelul 2 de mai jos), |
| --- | --- |

—

a avut o contribuție certă la creșterea semnificativă a numărului de inspecții la sol organizate în ultimii ani de către statele membre în cadrul programului SAFA (a se vedea tabelul 2 de mai jos),

| — | a promovat și a facilitat schimbul de informații din domeniul siguranței aviației dintre statele membre împreună cu Comisia și cu AESA, precum și cu autoritățile aviației civile și organizațiile internaționale, |
| --- | --- |

—

a promovat și a facilitat schimbul de informații din domeniul siguranței aviației dintre statele membre împreună cu Comisia și cu AESA, precum și cu autoritățile aviației civile și organizațiile internaționale,

| — | a fost recunoscută drept un instrument de descurajare tot mai eficient pentru operatorii de zbor care utilizează aeroporturile Comunității, dar sunt considerați drept potențial pericol din punct de vedere al normelor de siguranță. |
| --- | --- |

—

a fost recunoscută drept un instrument de descurajare tot mai eficient pentru operatorii de zbor care utilizează aeroporturile Comunității, dar sunt considerați drept potențial pericol din punct de vedere al normelor de siguranță.

În plus, punerea fermă în aplicare a directivei s-a dovedit a fi elementul cheie pe care s-a întemeiat stabilirea, prin Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), a listei de transportatori aerieni care fac obiectul unei interdicții de operare în Comunitate, denumită în mod curent „lista neagră”.

Într-adevăr, după intrarea în vigoare a regulamentului menționat, rapoartele de inspecție la sol SAFA și înregistrarea de către statele membre a acțiunilor ulterioare de consolidare au dobândit o importanță majoră, fiind un criteriu fundamental în investigațiile al căror rol este de a se formula propuneri de operatori care să fie incluși în „lista neagră” și, în final, înscrierea unor transportatori pe „lista neagră” a Comunității.

Tabelul 2

Număr de inspecții SAFA defalcate pe țară și pe ani

Statele membre UE 2002-2007

| | | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Total rapoarte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgique/België | 104 | 92 | 74 | 73 | 84 | 100 | 527 |
| 2 | България | | | | 7 | | | 7 |
| 3 | Česká republika | 32 | 28 | 18 | 39 | 40 | 24 | 181 |
| 4 | Danmark | 51 | 50 | 50 | 60 | 60 | 60 | 331 |
| 5 | Deutschland | 1 065 | 992 | 840 | 793 | 786 | 845 | 5 321 |
| 6 | Eesti | 10 | 6 | 11 | 18 | 30 | 31 | 106 |
| 7 | Éire/Ireland | 45 | 52 | 50 | 41 | 59 | 24 | 271 |
| 8 | Ελλάδα | 28 | 3 | 7 | 44 | 105 | 182 | 369 |
| 9 | España | 50 | 4 | 43 | 368 | 1 518 | 1 513 | 3 496 |
| 10 | France | 1 129 | 1 277 | 1 536 | 1 468 | 1 888 | 2 357 | 9 655 |
| 11 | Italia | | | 625 | 879 | 854 | 883 | 3 241 |
| 12 | Κύπρος/Kıbrıs | | | | | 2 | 9 | 11 |
| 13 | Latvija | | 4 | 2 | 3 | 2 | 21 | 32 |
| 14 | Lietuva | 3 | 1 | 7 | 21 | 24 | 14 | 70 |
| 15 | Luxembourg | 4 | | 4 | 15 | | 2 | 25 |
| 16 | Magyarország | 2 | 2 | 9 | 36 | 8 | 3 | 60 |
| 17 | Malta | | 4 | 9 | 13 | 10 | 9 | 45 |
| 18 | Nederland | 113 | 154 | 182 | 243 | 267 | 277 | 1 236 |
| 19 | Österreich | | | | | 42 | 243 | 285 |
| 20 | Polska | 60 | 25 | 111 | 141 | 115 | 135 | 587 |
| 21 | Portugal | | 9 | 35 | 100 | 39 | 22 | 205 |
| 22 | România | 28 | 40 | 35 | 108 | 104 | 133 | 448 |
| 23 | Slovenija | 5 | 8 | 6 | 8 | 8 | 18 | 53 |
| 24 | Slovensko | 12 | 7 | 4 | | 6 | 12 | 41 |
| 25 | Suomi/Finland | 24 | 7 | 51 | 56 | 113 | 125 | 376 |
| 26 | Sverige | 54 | 52 | 60 | 62 | 102 | 101 | 431 |
| 27 | United Kingdom | 194 | 213 | 224 | 197 | 251 | 233 | 1 312 |
| | Total | 3 013 | 3 030 | 3 993 | 4 793 | 6 517 | 7 376 | 28 722 |

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Total rapoarte

1

Belgique/België

104

92

74

73

84

100

527

2

България

7

7

3

Česká republika

32

28

18

39

40

24

181

4

Danmark

51

50

50

60

60

60

331

5

Deutschland

1 065

992

840

793

786

845

5 321

6

Eesti

10

6

11

18

30

31

106

7

Éire/Ireland

45

52

50

41

59

24

271

8

Ελλάδα

28

3

7

44

105

182

369

9

España

50

4

43

368

1 518

1 513

3 496

10

France

1 129

1 277

1 536

1 468

1 888

2 357

9 655

11

Italia

625

879

854

883

3 241

12

Κύπρος/Kıbrıs

2

9

11

13

Latvija

4

2

3

2

21

32

14

Lietuva

3

1

7

21

24

14

70

15

Luxembourg

4

4

15

2

25

16

Magyarország

2

2

9

36

8

3

60

17

Malta

4

9

13

10

9

45

18

Nederland

113

154

182

243

267

277

1 236

19

Österreich

42

243

285

20

Polska

60

25

111

141

115

135

587

21

Portugal

9

35

100

39

22

205

22

România

28

40

35

108

104

133

448

23

Slovenija

5

8

6

8

8

18

53

24

Slovensko

12

7

4

6

12

41

25

Suomi/Finland

24

7

51

56

113

125

376

26

Sverige

54

52

60

62

102

101

431

27

United Kingdom

194

213

224

197

251

233

1 312

Total

3 013

3 030

3 993

4 793

6 517

7 376

28 722

4.   EXERCITAREA COMPETENȚEI COMUNITARE ȘI TRANSFERUL CĂTRE AESA

La cea de a 125-a întâlnire a directorilor generali de la CEAC, statele membre CEAC au discutat viitorul programului SAFA și au convenit cu privire la principiul transferării acestuia către instituțiile Comunității (și anume, Comisia Europeană și AESA), fiind subliniată necesitatea de a se reține dimensiunea pan-europeană a programului prin stabilirea unui mecanism care să permită participarea în continuare la programe a statelor participante la CEAC, din afara UE.

Un prim pas concret în această direcție a fost făcut prin punerea în aplicare (printr-o procedură de comitologie prevăzută de articolul 8 din Directiva 2004/36/CE) a Regulamentului (CE) nr. 768/2006 al Comisiei (4). Acest regulament a prevăzut transferul către AESA a misiunilor cuprinse în programul SAFA (până în prezent desfășurat sub conducerea JAA), incluzând în primul rând responsabilitatea de a gestiona baza de date SAFA — componenta centrală a programului — împreună cu alte activități complementare menite să asigure normele comune pentru desfășurarea inspecțiilor la sol și a activităților de formare în domeniu.

Acest transfer a fost realizat treptat în cursul anului 2006 și încheiat la finele aceluiași an. Comisia ia notă cu satisfacție de faptul că procesul de tranziție a fost coordonat în cele mai bune condiții între cele două entități, dobândind astfel o semnificație în plus dacă se ține seama de obstacolele de natură practică, tehnică și logistică pe care le presupune efectuarea unui asemenea transfer în condițiile reducerii la minim a continuității globale a sistemului SAFA.

4.1.   1 ianuarie 2007 — Programul SAFA al Comunității Europene (CE)

Prin urmare, de la 1 ianuarie 2007, responsabilitatea deplină privind gestionarea și dezvoltarea în continuare a Programului SAFA al Comunității Europene (CE) a fost transferată Comisiei Europene, asistată de AESA.

Participarea continuă a statelor din afara UE, participante la CEAC, prin urmare dimensiunea pan-europeană a programului, a fost asigurată prin semnarea unui acord de cooperare între fiecare stat din afara UE, participant la CEAC, și AESA, cu privire la strângerea și schimbul de informații privind siguranța aeronavelor care utilizează aeroporturile comunitare și aeroporturile de pe teritoriul fiecărui stat în parte.

La programul SAFA al CE participă statele UE-27, prin urmare, în prezent, programul SAFA al CE cuprinde 42 de state participante: Albania, Armenia, Austria, Azerbaijan, Belgia, Bosnia-Herțegovina, Bulgaria, Croația, Cipru, Republica Cehă, Danemarca, Elveția, Estonia, Finlanda, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Franța, Georgia, Germania, Grecia, Islanda, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Republica Moldova, Monaco, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Portugalia, România, Serbia, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Turcia, Ucraina, Ungaria, Regatul Unit.

Ca și predecesorul său, CEAC/JAA, în conformitate cu principiul fundamental al Programului SAFA al CE, în fiecare stat semnatar al programului SAFA, aeronavele („țărilor terțe”, din perspectiva UE sau „străine” pentru statele din afara UE participante la CEAC) pot face obiectul unei inspecții la sol. Aceste inspecții au în vedere, în principal, documentele și manualele aeronavei, licențele echipajului de zbor, starea în care se prezintă aeronava, precum și prezența și starea echipamentului obligatoriu pentru siguranța cabinei comandantului. Referințele privind aceste inspecții sunt prevăzute de Standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), anexele 1 (Licențele de zbor ale personalului), 6 (Exploatarea aeronavelor) și 8 (Navigabilitatea aeronavelor). Aceste verificări se desfășoară în conformitate cu o procedură comună tuturor statelor participante. În continuare, rezultatele acestor verificări fac obiectul unor rapoarte care respectă, de asemenea, un format comun. În cazul în care se constată nereguli semnificative, transportatorul și autoritatea aeronautică respectivă (statul transportatorului sau statul de înmatriculare) sunt contactate pentru a se stabili măsuri corective care urmează a fi adoptate nu numai cu privire la aeronava inspectată, ci și cu privire la alte aeronave care ar putea fi afectate în cazul unor disfuncții de natură generică. Toate datele prevăzute în rapoarte, precum și informațiile suplimentare (de exemplu, lista acțiunilor întreprinse și finalizate ca urmare a inspecției) sunt centralizate într-o bază de date informatizată, creată și gestionată de AESA la Köln, în Germania.

Principalele caracteristici ale programului SAFA al CE pot fi rezumate după cum urmează:

| — | este aplicat de către toate cele 42 de state europene participante la programul SAFA, |
| --- | --- |

—

este aplicat de către toate cele 42 de state europene participante la programul SAFA,

| — | diseminarea pe scară amplă a rezultatelor inspecțiilor, prin intermediul bazei de date centralizate, |
| --- | --- |

—

diseminarea pe scară amplă a rezultatelor inspecțiilor, prin intermediul bazei de date centralizate,

| — | abordare de jos în sus — în sensul că programul este axat, în esență, pe inspecția la sol a aeronavei, |
| --- | --- |

—

abordare de jos în sus — în sensul că programul este axat, în esență, pe inspecția la sol a aeronavei,

| — | obiectivul intrinsec al programului este controlul în materie de conformitate cu standardele OACI, aplicabile în mod obișnuit tuturor aeronavelor inspectate la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

obiectivul intrinsec al programului este controlul în materie de conformitate cu standardele OACI, aplicabile în mod obișnuit tuturor aeronavelor inspectate la nivel internațional.

Structura operațională

În conformitate cu prevederile Directivei 2004/36/CE și cu Regulamentul (CE) nr. 768/2006 de punere în aplicare, structura operațională a programului cuprinde două organisme principale:

| — | Comitetul pentru siguranța aviației, stabilit prin Regulamentul (CEE) nr. 3922/1991 al Consiliului: prima componentă de funcționare pe care se întemeiază Comisia pentru adoptarea măsuri armonizate de aplicare pentru Directiva 2004/36/CE în vederea creșterii eficienței Programului SAFA al CE, în special regimul inspecțiilor/raportărilor, în conformitate cu dispozițiile articolelor 8 și 12 din directiva menționată, |
| --- | --- |

—

Comitetul pentru siguranța aviației, stabilit prin Regulamentul (CEE) nr. 3922/1991 al Consiliului: prima componentă de funcționare pe care se întemeiază Comisia pentru adoptarea măsuri armonizate de aplicare pentru Directiva 2004/36/CE în vederea creșterii eficienței Programului SAFA al CE, în special regimul inspecțiilor/raportărilor, în conformitate cu dispozițiile articolelor 8 și 12 din directiva menționată,

| — | AESA: a doua componentă de funcționare ce oferă Comisiei și Comitetului pentru siguranța aviației, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 768/2006 — în plus față de îndeplinirea unor atribuții operaționale conexe bazei de date —, propuneri pentru îmbunătățirea și dezvoltarea în continuare a Programului SAFA al CE, concomitent cu o analiză periodică (cu ajutorul unor instrumente analitice corespunzătoare) a informațiilor rezultate din rapoarte, ce vor fi incluse în baza de date. |
| --- | --- |

—

AESA: a doua componentă de funcționare ce oferă Comisiei și Comitetului pentru siguranța aviației, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 768/2006 — în plus față de îndeplinirea unor atribuții operaționale conexe bazei de date —, propuneri pentru îmbunătățirea și dezvoltarea în continuare a Programului SAFA al CE, concomitent cu o analiză periodică (cu ajutorul unor instrumente analitice corespunzătoare) a informațiilor rezultate din rapoarte, ce vor fi incluse în baza de date.

De asemenea, Comisia a înființat — sub auspiciile Comitetului pentru siguranța aeronautică — un Grup de conducere european pentru Programul SAFA (GCEPS), alcătuit din reprezentanți ai tuturor celor 42 de state participante. În afară de participarea unor experți naționali cu rol consultativ solicitați de Comisie și/sau de către Comitetul pentru siguranța aeronautică, acest grup reprezintă un mijloc major de comunicare între Comunitate și statele participante din afara UE, ceea ce pune și mai mult în evidență angajamentul declarat al Comisiei de a menține și consolida dimensiunea paneuropeană a programului.

5.   CONSOLIDAREA PROGRAMULUI SAFA AL CE

Analizând experiența dobândită după intrarea în vigoare a Directivei 2004/36/CE, legătura sa inextricabilă cu Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 referitor la „lista neagră”, precum și transferul Programului SAFA, în integralitatea sa, în domeniul de competență al Comisiei — neprevăzută la data adoptării directivei — se constată imediat că directiva menționată a necesitat o revizuire urgentă, astfel încât să asigure funcționarea armonioasă a programului și dezvoltarea lui în continuare.

Prin urmare, în cursul anului 2007, Comisia a prezentat două propuneri de instrumente legislative noi care să abordeze procedurile inspecțiilor la sol și, respectiv, stabilirea unei liste de inspecții, în ordinea priorității lor, efectuate de statele membre (a se vedea punctele 5.1 și 5.2 de mai jos). În urma unei ample discuții cu Comitetul pentru siguranța aviației și a examinării textelor finale de către Parlamentul European, noile instrumente legislative au fost adoptate de către Comisie la data de 16 aprilie 2008 (5).

Alte eventuale îmbunătățiri și dezvoltări viitoare ale programului sunt explicate la punctele 5.3 și 5.4 de mai jos.

5.1.   Directiva Comisiei de modificare a anexei II din Directiva 2004/36/CE

În forma în care a fost adoptată inițial, anexa II la Directiva 2004/36/CE a conținut doar criterii cu un caracter foarte general, prezentând cadrul amplu pentru stabilirea unui set mai cuprinzător de proceduri privind desfășurarea și raportarea ulterioară de către statele membre a inspecțiilor la sol.

Dintr-o altă perspectivă conexă, ținând seama de importanța crescândă pe care Comisia o acordă rezultatelor inspecțiilor la sol efectuate în aplicarea programului SAFA pentru a decide de a include sau nu un transportator pe „lista neagră” a Comunității, s-a considerat necesar să se modifice anexa în cauză pentru a se conferi valoare juridică (și forță executorie) elementelor fundamentale care stau la baza procedurilor armonizate pentru desfășurarea inspecțiilor la sol și întocmirea rapoartelor de către statele membre. În acest sens, anexa modificată a directivei răspunde mai multor cerințe identificate în lunile precedente, și anume:

| 1. | necesitatea introducerii în anexă a elementelor fundamentale ale unui manual referitor la procedurile de inspecție la sol în cadrul Programului SAFA al CE, care să includă numai dispozițiile considerate absolut necesare pentru ca acestea să devină obligatorii pentru statele membre (prin includerea lor în anexa II din directivă); necesitatea ca directiva să fie aplicabilă, de asemenea, pentru statele participante din afara UE, prin intermediul acordurilor de cooperare cu AESA. Aceste elemente fundamentale se referă la:






  — | criteriile de calificare și cerințele de formare a inspectorilor SAFA, |
| --- | --- | --- |

1.

necesitatea introducerii în anexă a elementelor fundamentale ale unui manual referitor la procedurile de inspecție la sol în cadrul Programului SAFA al CE, care să includă numai dispozițiile considerate absolut necesare pentru ca acestea să devină obligatorii pentru statele membre (prin includerea lor în anexa II din directivă); necesitatea ca directiva să fie aplicabilă, de asemenea, pentru statele participante din afara UE, prin intermediul acordurilor de cooperare cu AESA. Aceste elemente fundamentale se referă la:

—

criteriile de calificare și cerințele de formare a inspectorilor SAFA,

| — | standarde de siguranță în domeniu, care sunt primordiale pentru Programul SAFA al CE, |
| --- | --- |

—

standarde de siguranță în domeniu, care sunt primordiale pentru Programul SAFA al CE,

| — | procedurile de inspecție, |
| --- | --- |

—

procedurile de inspecție,

| — | clasificarea constatărilor, |
| --- | --- |

—

clasificarea constatărilor,

| — | acțiunile complementare ce urmează a fi întreprinse în funcție de diferitele concluzii desprinse din inspecțiile la sol; |
| --- | --- |

—

acțiunile complementare ce urmează a fi întreprinse în funcție de diferitele concluzii desprinse din inspecțiile la sol;

| 2. | necesitatea ca „lista de control SAFA”, ce face parte din anexa inițială, să fie înlocuită cu „procedurile SAFA” actualizate; |
| --- | --- |

2.

necesitatea ca „lista de control SAFA”, ce face parte din anexa inițială, să fie înlocuită cu „procedurile SAFA” actualizate;

| 3. | necesitatea introducerii unei dispoziții speciale care să oblige toate statele participante să respecte un termen maxim de 15 zile lucrătoare între data inspecției la sol și introducerea în baza de date centralizată a constatărilor din raportul de inspecție, astfel încât să sporească precizia și pertinența analizei pe care AESA o întreprinde cu regularitate de AESA cu privire la rapoartele ale căror constatări sunt introduse în baza de date; |
| --- | --- |

3.

necesitatea introducerii unei dispoziții speciale care să oblige toate statele participante să respecte un termen maxim de 15 zile lucrătoare între data inspecției la sol și introducerea în baza de date centralizată a constatărilor din raportul de inspecție, astfel încât să sporească precizia și pertinența analizei pe care AESA o întreprinde cu regularitate de AESA cu privire la rapoartele ale căror constatări sunt introduse în baza de date;

| 4. | necesitatea de a se stabili un model standard de „Act constatator privind inspecția”, o parte din acest act urmând a fi predată personalului competent al aeronavei inspectate, pe baza semnăturii pentru confirmare de primire; |
| --- | --- |

4.

necesitatea de a se stabili un model standard de „Act constatator privind inspecția”, o parte din acest act urmând a fi predată personalului competent al aeronavei inspectate, pe baza semnăturii pentru confirmare de primire;

| 5. | necesitatea de a se reformula unele părți din textul original, astfel încât anexa să fie mai clară și mai inteligibilă. |
| --- | --- |

5.

necesitatea de a se reformula unele părți din textul original, astfel încât anexa să fie mai clară și mai inteligibilă.

AESA se angajează să completeze elementele fundamentale în anexa modificată, prin întocmirea unor documente orientative care să fie puse în aplicare de către statele membre. În acest scop, AESA stabilește o procedură transparentă de consultare a statelor membre, pe baza expertizei autorităților aeronautice de reglementare din statele membre și prin asocierea, dacă este necesar, a experților din domeniu propuși de părțile interesate. În acest scop, EASA poate institui un grup de lucru.

5.2.   Regulamentul Comisiei de punere în aplicare a Directivei 2004/36/CE cu privire la stabilirea unei liste de priorități în materie de inspecție la sol a aeronavelor care utilizează aeroporturile comunitare

Comisia și-a reafirmat în repetate rânduri angajamentul de a utiliza în mod optim toate instrumentele de care dispune pentru strângerea de informații privind siguranța aviației, în vederea eficientizării la maxim a resurselor limitate de care dispune în cadrul programului comunitar SAFA. În acest scop, măsura abilitează Comisia de a solicita în mod formal „direcționarea calitativă” a inspecțiilor, prin stabilirea unei priorități a inspecțiilor la sol efectuate de statele membre la anumiți subiecți, identificați pe baza unui set de criterii (prevăzute de regulament) ca fiind susceptibili de nereguli din punct de vedere al normelor de siguranță.

Comisia consideră că această măsură ar trebui să țină sub control în mod rezonabil caracterul aleatoriu al programului SAFA de inspecție la sol, prin sprijinul pentru o mai bună identificare a subiecților cu potențial de risc, precum și prin facilitarea strângerii de date ulterioare referitoare la astfel de subiecți; de asemenea, există posibilitatea ca măsura să aibă drept rezultat prezentarea unor cazuri mai bine definite, ce vor face obiectul unei decizii în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 referitor la „lista neagră”.

5.3.   „Direcționarea cantitativă”

Din tabelul 2 de mai sus (a se vedea pagina 7) rezultă că numărul global de inspecții la sol SAFA întreprinse în Comunitate s-a dublat din 2001 până în prezent, însă cantitatea inspecțiilor la sol din fiecare țară diferă enorm de la un stat membru la altul.

Recunoscând pe deplin diferențele globale și de aceeași amploare existente, în multe cazuri, la nivelul resurselor umane și materiale de care dispun statele membre, Comisia consideră totuși că indiferent de resursele de care dispun, numeroase state membre înregistrează o activitate la limita acceptabilității din punct de vedere al inspecțiilor anuale. Pentru fiecare stat membru în parte, se are în vedere:

| — | numărul exact de inspecții în sine, |
| --- | --- |

—

numărul exact de inspecții în sine,

| — | numărul de inspecții efectuate raportat la volumul de trafic către/din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

—

numărul de inspecții efectuate raportat la volumul de trafic către/din fiecare stat membru.

În acest context, Comisia a reiterat în repetate rânduri că situația trebuie ameliorată. Comisa examinează în continuare, împreună cu AESA și cu statele membre, modalitatea de a stabili un număr minim de inspecții pe care fiecare stat membru trebuie să le efectueze anual, în mod evident pe baza unor parametri diverși, cum ar fi numărul de zboruri, de aeroporturi internaționale, intensitatea controalelor efectuate anterior în alte state membre etc.

5.4.   Extinderea competențelor AESA — Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentul European și al Consiliului

La 20 februarie 2008, Consiliul și Parlamentul European au adoptat Regulamentul (CE) nr. 216/2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (6) (denumit în continuare „Regulamentul AESA”). Dispozițiile regulamentului prevăd înlocuirea Directivei 2004/36/CE (și a normelor aferente de punere în aplicare) cu un ansamblu de norme adoptate în aplicarea Regulamentului AESA, după cum urmează:

| | Articolul 10 din regulament — intrat în vigoare la 8 aprilie 2008 — prevede măsuri acoperite anterior de Directiva 2004/36/CE. În plus, articolul 10 alineatul (5) prevede că măsurile de punere în aplicare referitoare la acest articol pot fi adoptate prin procedura de comitologie [„... în conformitate cu procedura de reglementare cu control la care se face referire în articolul 65 alineatul (4) din regulament”]. |
| --- | --- |

Articolul 10 din regulament — intrat în vigoare la 8 aprilie 2008 — prevede măsuri acoperite anterior de Directiva 2004/36/CE. În plus, articolul 10 alineatul (5) prevede că măsurile de punere în aplicare referitoare la acest articol pot fi adoptate prin procedura de comitologie [„... în conformitate cu procedura de reglementare cu control la care se face referire în articolul 65 alineatul (4) din regulament”].

| | Mai mult, articolul 69 din regulament prevede că Directiva 2004/36/CE se abrogă de la data intrării în vigoare a măsurilor de punere în aplicare la care se referă articolul 10 alineatul (5) din regulament, fără a aduce atingere normelor de punere în aplicare menționate la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2004/36/CE. |
| --- | --- |

Mai mult, articolul 69 din regulament prevede că Directiva 2004/36/CE se abrogă de la data intrării în vigoare a măsurilor de punere în aplicare la care se referă articolul 10 alineatul (5) din regulament, fără a aduce atingere normelor de punere în aplicare menționate la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2004/36/CE.

În fine, principiile enunțate la articolul 10 se aplică numai cu începere de la data prevăzută de normele de punere în aplicare, dar cel târziu până la 8 aprilie 2012.

6.   RAPORTUL CONSOLIDAT AL SAFA (7)

Articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2004/36/CE prevede că în fiecare an Comisia va publica un raport consolidat informativ care va fi pus la dispoziția publicului și a părților interesate din industrie, care va conține o analiză a tuturor informațiilor primite prin intermediul rapoartelor inspecțiilor la sol ale aeronavelor care utilizează aeroporturile comunitare. Analiza ar trebui să fie simplă, ușor de înțeles și să arate dacă există un risc de siguranță crescut pentru pasagerii aerieni. Sursa informațiilor cuprinse în această analiză ar trebui să rămână confidențială.

În acest sens, un prim raport consolidat a fost adoptat și publicat de Comisie în februarie 2008, în care sunt analizate rezultatele inspecțiilor la sol efectuate în intervalul 30 aprilie 2006-31 decembrie 2006. În 2008, raportul va fi întocmit în etape și va acoperi un an complet (ulterior va exista un raport anual), acoperind perioada dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2007 — primul an complet după transferul de responsabilitate pentru gestionarea și dezvoltarea programului SAFA de la CEAC și JAA în domeniul de competență al Comunității.

Comisia consideră că, pentru creșterea transparenței și responsabilității în ceea ce privește toți actorii implicați în program și menționați într-un asemenea document, precum și vizavi de Parlamentul European și opinia publică în general, constrângerile impuse de articolul 6 alineatul (2) din Directiva 2004/36/CE ar trebui reduse, astfel încât rapoartele anuale menționate să poată oferi informații mai precise cu privire la nivelul de securitate al diferiților actori implicați.

7.   CONCLUZII

Pe baza experienței dobândite în urma inspecțiilor SAFA efectuate în ultimi ani, rezultă că aceste inspecții oferă o imagine generală asupra siguranței transportatorilor străini. Cu toate acestea, imaginea oferită este limitată, în sensul că nu generează un tablou complet al siguranței prezentate de o anumită aeronavă sau de un anumit transportator. Aceasta se explică prin faptul că anumite aspecte sunt greu de evaluat în timpul unei inspecții (de exemplu, gestionarea resurselor de personal, situația completă a navigabilității etc.), dat fiind timpul limitat de efectuare a inspecției și, în consecință, nivelul limitat al detalierii în timpul inspecțiilor.

O evaluare completă a unei anumite aeronave sau a unui anumit transportator poate fi obținută numai prin supravegherea continuă de către autoritatea aeronautică responsabilă (statul transportatorului sau statul de înmatriculare). Astfel, informațiile obținute prin programul comunitar SAFA sunt cu adevărat utile, în sensul că:

| — | aceste informații reprezintă în esență un instrument preventiv care ajută la identificarea posibilelor tendințe negative în materie de securitate. Astfel, un număr ridicat și/sau recurent de constatări privind un anumit transportator este un foarte bun indicator al unor deficiențe structurale potențiale, atât în ceea ce privește gestionarea controlului de calitate de către transportatorul respectiv, cât și nivelul supravegherii de siguranță exercitate de autoritățile naționale ale aviației civile din statul în care transportatorul este certificat; tendințe negative similare pot fi identificate și în ceea ce privește anumite tipuri de aeronave, |
| --- | --- |

—

aceste informații reprezintă în esență un instrument preventiv care ajută la identificarea posibilelor tendințe negative în materie de securitate. Astfel, un număr ridicat și/sau recurent de constatări privind un anumit transportator este un foarte bun indicator al unor deficiențe structurale potențiale, atât în ceea ce privește gestionarea controlului de calitate de către transportatorul respectiv, cât și nivelul supravegherii de siguranță exercitate de autoritățile naționale ale aviației civile din statul în care transportatorul este certificat; tendințe negative similare pot fi identificate și în ceea ce privește anumite tipuri de aeronave,

| — | mai direct spus, inspecțiile SAFA pot contribui în timp real la siguranța exploatării unei anumite aeronave care tocmai a fost inspectată, determinând autoritățile de inspecție să se asigure că sunt întreprinse măsuri corective în cel mai scurt timp, înainte de orice nouă utilizare a aeronavei în cauză. |
| --- | --- |

—

mai direct spus, inspecțiile SAFA pot contribui în timp real la siguranța exploatării unei anumite aeronave care tocmai a fost inspectată, determinând autoritățile de inspecție să se asigure că sunt întreprinse măsuri corective în cel mai scurt timp, înainte de orice nouă utilizare a aeronavei în cauză.

Informațiile rezultate din toate inspecțiile efectuate sunt exploatate în comun, ceea ce contribuie la obținerea unei imagini mai complete referitoare la o anumită aeronavă, tip de aeronavă, transportator sau toți transportatorii dintr-un anumit stat membru. Prin urmare, baza de date centralizată a SAFA este deosebit de utilă deoarece contribuie la circulația rapidă a informațiilor către toate statele care participă la programul comunitar SAFA.

În plus, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 2111/2005 („lista neagră” a CE), inspecțiile SAFA au dobândit o importanță tot mai mare, fiind unul din criteriile luate în considerare de Comisie la adoptarea deciziilor sale de includere a transportatorilor în lista comunitară. Într-adevăr, aceasta a fost practica încă de la întocmirea primei liste comunitare în martie 2006 și a actualizărilor periodice ulterioare ale acesteia.

Concluziile prezentate în acest raport pot fi rezumate astfel:

| — | Directiva 2004/36/CE a stabilit în Comunitate un regim obligatoriu pentru inspecțiile la sol a aeronavelor din țările terțe care utilizează aeroporturile comunitare și, în același timp, a pus bazele procedurilor armonizate pentru executarea inspecțiilor la sol, stabilirea rapoartelor și desfășurarea acțiunilor rezultate din inspecții, precum și pentru schimbul de informații în acest domeniu între statele membre, Comisie și AESA, |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/36/CE a stabilit în Comunitate un regim obligatoriu pentru inspecțiile la sol a aeronavelor din țările terțe care utilizează aeroporturile comunitare și, în același timp, a pus bazele procedurilor armonizate pentru executarea inspecțiilor la sol, stabilirea rapoartelor și desfășurarea acțiunilor rezultate din inspecții, precum și pentru schimbul de informații în acest domeniu între statele membre, Comisie și AESA,

| — | cu unele mici excepții, statele membre nu au întâmpinat probleme la transpunerea și punerea în aplicare a dispozițiilor directivei, |
| --- | --- |

—

cu unele mici excepții, statele membre nu au întâmpinat probleme la transpunerea și punerea în aplicare a dispozițiilor directivei,

| — | decizia de transferare a gestionării și dezvoltării Programului SAFA al CEAC/JAA în sfera de competență a Comunității a atras după sine necesitatea unei legislații care să completeze directiva și să fie adoptată în timp util, ceea ce a permis transferarea fără probleme a programului, |
| --- | --- |

—

decizia de transferare a gestionării și dezvoltării Programului SAFA al CEAC/JAA în sfera de competență a Comunității a atras după sine necesitatea unei legislații care să completeze directiva și să fie adoptată în timp util, ceea ce a permis transferarea fără probleme a programului,

| — | elementele fundamentale pe care se întemeiază inspecțiile la sol ale Comunității au dobândit caracter obligatoriu din punct de vedere juridic prin modificarea anexei II la directivă, fapt ce a permis extinderea armonizării lor în toate statele membre, precum și în celelalte 15 state care participă la programul SAFA. Datorită acestei măsuri, calitatea globală a rapoartelor privind inspecțiile la sol ar trebui să sporească, fapt deosebit de important în contextul investigațiilor legate de „lista neagră” a transportatorilor aerieni, întocmită de Comunitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005, |
| --- | --- |

—

elementele fundamentale pe care se întemeiază inspecțiile la sol ale Comunității au dobândit caracter obligatoriu din punct de vedere juridic prin modificarea anexei II la directivă, fapt ce a permis extinderea armonizării lor în toate statele membre, precum și în celelalte 15 state care participă la programul SAFA. Datorită acestei măsuri, calitatea globală a rapoartelor privind inspecțiile la sol ar trebui să sporească, fapt deosebit de important în contextul investigațiilor legate de „lista neagră” a transportatorilor aerieni, întocmită de Comunitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005,

| — | au fost adoptate dispoziții de punere în aplicare, în care se prevăd norme și criterii în baza cărora se stabilește ordinea de prioritate a inspecțiilor la sol pentru anumite cazuri ce pot fi identificate, în temeiul unor criterii date, drept susceptibile de a constitui o amenințare pentru siguranța aeriană, |
| --- | --- |

—

au fost adoptate dispoziții de punere în aplicare, în care se prevăd norme și criterii în baza cărora se stabilește ordinea de prioritate a inspecțiilor la sol pentru anumite cazuri ce pot fi identificate, în temeiul unor criterii date, drept susceptibile de a constitui o amenințare pentru siguranța aeriană,

| — | numărul global de inspecții la sol derulate în cadrul programului SAFA la nivel comunitar s-a dublat din 2001 până în prezent, cu toate acestea numărul inspecțiilor la sol efectuate în statele membre diferă foarte mult de la un stat membru la altul. În consecință, Comisia examinează posibilitatea de a se stabili o cotă minimă de inspecții ce trebuie efectuate de statele membre, |
| --- | --- |

—

numărul global de inspecții la sol derulate în cadrul programului SAFA la nivel comunitar s-a dublat din 2001 până în prezent, cu toate acestea numărul inspecțiilor la sol efectuate în statele membre diferă foarte mult de la un stat membru la altul. În consecință, Comisia examinează posibilitatea de a se stabili o cotă minimă de inspecții ce trebuie efectuate de statele membre,

| — | odată cu adoptarea Regulamentului (CE) nr. 216/2008 privind normele comune în domeniul aviației civile, care instituie o Agenție Europeană de Siguranță a Aviației — până la 8 aprilie 2012 cel târziu — se abrogă Directiva 2004/36/CE, urmând a fi înlocuită treptat cu dispozițiile articolului 10 din noul regulament și cu normele de punere în aplicare ce vor fi adoptate ulterior, în temeiul articolului 10 alineatul (5). Prin urmare, se preconizează o creștere considerabilă a responsabilităților AESA la nivelul gestionării și dezvoltării în continuare a programului. |
| --- | --- |

—

odată cu adoptarea Regulamentului (CE) nr. 216/2008 privind normele comune în domeniul aviației civile, care instituie o Agenție Europeană de Siguranță a Aviației — până la 8 aprilie 2012 cel târziu — se abrogă Directiva 2004/36/CE, urmând a fi înlocuită treptat cu dispozițiile articolului 10 din noul regulament și cu normele de punere în aplicare ce vor fi adoptate ulterior, în temeiul articolului 10 alineatul (5). Prin urmare, se preconizează o creștere considerabilă a responsabilităților AESA la nivelul gestionării și dezvoltării în continuare a programului.

---

(1)  JO L 143, 30.4.2004, p. 76.

(2)  În data de 13 martie 2008, Polonia a comunicat o serie de măsuri revizuite de punere în aplicare, examinate în prezent de către serviciile juridice ale Comisiei.

(3)  JO L 344, 27.12.2005, p. 15.

(4)  JO L 134, 20.5.2006, p. 16.

(5)  JO L 109, 19.4.2008, p. 7 și p. 17.

(6)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

(7)  JO C 42, 15.2.2008, p. 1.

---

Agenția Europeană de Apărare

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/12

---

Publicarea conturilor finale pentru exercițiul financiar 2007

(2008/C 244/04)

Versiunea completă a conturilor finale poate fi consultată la următoarea adresă:

http://www.eda.europa.eu/finance.aspx

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetul mixt al SEE

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/13

---

Decizii ale Comitetului mixt al SEE pentru care au fost îndeplinite cerințele constituționale prevăzute la articolul 103 din Acordul SEE

(2008/C 244/05)

Din martie 2000, se indică într-o notă de subsol a deciziilor Comitetului mixt al SEE dacă data intrării în vigoare a acestora depinde de îndeplinirea unor cerințe constituționale de către oricare dintre părțile contractante. Astfel de cerințe au fost notificate în ceea ce privește deciziile enumerate mai jos. Părțile contractante în cauză au notificat celorlalte părți contractante încheierea procedurilor lor interne. Datele intrării în vigoare a deciziilor sunt indicate în continuare.

| Decizia numărul | Data adoptării | Referința publicării | Actul (actele) juridic(e) integrat(e) | Data intrării în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 082/2004 | 8.6.2004 | 25.11.2004
  JO L 349, p. 39
  Supl. nr. 59, p. 15 | Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) | 1.2.2006 |
| 014/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  JO L 161, p. 33
  Supl. nr. 32, p. 19 | Regulamentul (CE) nr. 725/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind consolidarea securității navelor și a instalațiilor portuare | 1.4.2007 |
| 023/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  JO L 161, p. 52
  Supl. nr. 32, p. 30 | Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru european de prevenire și control al bolilor | 19.5.2005 |
| 031/2005 | 11.3.2005 | 28.7.2005
  JO L 198, p. 20
  Supl. nr. 38, p. 13 | Directiva 2004/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind mijloacele de măsurare | 1.9.2006 |
| 064/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  JO L 239, p. 48
  Supl. nr. 46, p. 30 | Regulamentul (CE) nr. 809/2004 al Comisiei din 29 aprilie 2004 de punere în aplicare a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește informațiile conținute în prospectele, structura prospectelor, includerea de informații prin trimiteri, publicarea prospectelor și difuzarea comunicatelor cu caracter publicitar | 1.1.2007 |
| 065/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  JO L 239, p. 50
  Supl. nr. 46, p. 31 | Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului | 1.8.2007 |
| 070/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  JO L 239, p. 61
  Supl. nr. 46, p. 37 | Directiva 2004/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind ofertele publice de cumpărare | 1.8.2007 |
| 102/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  JO L 306, p. 34
  Supl. nr. 60, p. 21 | Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității | 1.9.2006 |
| 105/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  JO L 306, p. 41
  Supl. nr. 60, p. 26 | Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public | 1.9.2006 |
| 120/2005 | 30.9.2005 | 22.12.2005
  JO L 339, p. 26
  Supl. nr. 66, p. 15 | Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE | 1.6.2007 |
| 146/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  JO L 53, p. 43
  Supl. nr. 10, p. 17 | Decizia 2003/796/CE a Comisiei din 11 noiembrie 2003 privind înființarea grupului european de reglementare în domeniul energiei electrice și al gazelor.
  Regulamentul (CE) nr. 1228/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2003 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică.
  Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 98/30/CE.
  Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE | 1.6.2007 |
| 152/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  JO L 53, p. 53
  Supl. nr. 10, p. 24 | Directiva 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind siguranța aeronavelor țărilor terțe care folosesc aeroporturile comunitare | 1.3.2007 |
| 003/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  JO L 92, p. 22
  Supl. nr. 17, p. 4 | Directiva 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea electromagnetică și de abrogare a Directivei 89/336/CEE | 1.3.2007 |
| 010/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  JO L 92, p. 32
  Supl. nr. 17, p. 11 | Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană | 1.12.2006 |
| 017/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  JO L 92, p. 46
  Supl. nr. 17, p. 22 | Decizia nr. 854/2005/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 de instituire a unui program comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiții de mai mare siguranță, a internetului și a noilor tehnologii on-line | 16.5.2006 |
| 034/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  JO L 147, p. 51
  Supl. nr. 28, p. 20 | Regulamentul (CE) nr. 884/2005 al Comisiei din 10 iunie 2005 de stabilire a procedurilor de desfășurare a inspecțiilor efectuate de către Comisie în domeniul securității maritime | 1.4.2007 |
| 041/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  JO L 147, p. 64
  Supl. nr. 28, p. 28 | Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni (IDABC) | 8.6.2006 |
| 051/2006 | 28.4.2006 | 29.6.2006
  JO L 175, p. 101
  Supl. nr. 34, p. 13 | Regulamentul (CE) nr. 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt.
  Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional | 1.1.2007 |
| 059/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  JO L 245, p. 5
  Supl. nr. 44, p. 5 | Directiva 2005/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 privind reasigurarea și de modificare a Directivelor 73/239/CEE și 92/49/CEE ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/78/CE și 2002/83/CE | 1.6.2007 |
| 064/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  JO L 245, p. 13
  Supl. nr. 44, p. 11 | Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului | 1.6.2007 |
| 065/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  JO L 245, p. 16
  Supl. nr. 44, p. 13 | Directiva 2005/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind consolidarea securității portuare | 1.4.2007 |
| 067/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  JO L 245, p. 18
  Supl. nr. 44, p. 15 | Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european.
  Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european.
  Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european.
  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian | 1.2.2007 |
| 068/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  JO L 245, p. 22
  Supl. nr. 44, p. 18 | Directiva 2005/51/CE a Comisiei din 7 septembrie 2005 de modificare a anexei XX la Directiva 2004/17/CE și a anexei VIII la Directiva 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului privind contractele de achiziții publice.
  Regulamentul (CE) nr. 1564/2005 al Comisiei din 7 septembrie 2005 de stabilire a formularelor standard pentru publicarea anunțurilor în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice în conformitate cu Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și Consiliului.
  Decizia 2005/15/CE a Comisiei din 7 ianuarie 2005 de stabilire a normelor de aplicare a procedurii prevăzute la articolul 30 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale.
  Regulamentul (CE) nr. 1874/2004 al Comisiei din 28 octombrie 2004 de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește pragurile de aplicare a acestora în materie de proceduri de atribuire a contractelor de achiziții.
  Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale.
  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii | 18.4.2007 |
| 081/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  JO L 289, p. 12
  Supl. nr. 52, p. 11 | Directiva 2005/61/CE a Comisiei din 30 septembrie 2005 de punere în aplicare a Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de trasabilitate și notificarea incidentelor și a reacțiilor adverse grave.
  Directiva 2005/62/CE a Comisiei din 30 septembrie 2005 de punere în aplicare a Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele și specificațiile comunitare referitoare la un sistem de calitate pentru unitățile de transfuzie sangvină | 1.2.2007 |
| 086/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  JO L 289, p. 21
  Supl. nr. 52, p. 17 | Directiva 2005/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 de modificare a Directivelor 72/166/CEE, 84/5/CEE, 88/357/CEE și 90/232/CEE și a Directivei 2000/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind asigurarea de răspundere civilă auto | 1.3.2008 |
| 087/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  JO L 289, p. 23
  Supl. nr. 52, p. 19 | Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului | 1.4.2007 |
| 088/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  JO L 289, p. 26
  Supl. nr. 52, p. 21 | Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale | 12.4.2007 |
| 092/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  JO L 289, p. 33
  Supl. nr. 52, p. 26 | Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului | 1.6.2007 |
| 124/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  JO L 333, p. 53
  Supl. nr. 60, p. 40 | Directiva 2004/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscurile generate de agenți fizici (câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] | 1.6.2007 |
| 127/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  JO L 333, p. 59
  Supl. nr. 60, p. 43 | Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni | 1.6.2007 |
| 136/2006 | 27.10.2006 | 21.12.2006
  JO L 366, p. 79
  Supl. nr. 64, p. 8 | Regulamentul (CE) nr. 676/2006 al Comisiei din 2 mai 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1980/2003 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) cu privire la definiții și definițiile actualizate.
  Regulamentul (CE) nr. 698/2006 al Comisiei din 5 mai 2006 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 530/1999 al Consiliului în ceea ce privește evaluarea calității statisticilor structurale ale costului forței de muncă și ale câștigurilor salariale.
  Regulamentul (CE) nr. 701/2006 al Consiliului din 25 aprilie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 în ceea ce privește acoperirea temporală a colectării prețurilor în indicele armonizat al prețurilor de consum | 1.6.2007 |
| 150/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  JO L 89, p. 21
  Supl. nr. 15, p. 17 | Directiva 2003/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 privind armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de publicitate și sponsorizare în favoarea produselor din tutun | 1.10.2007 |
| 151/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  JO L 89, p. 22
  Supl. nr. 15, p. 18 | Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/42/CEE | 1.10.2007 |
| 153/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  JO L 89, p. 25
  Supl. nr. 15, p. 20 | Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a dispozițiilor articolelor 85 și 86 din tratat la transportul maritim și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia pentru a include cabotajul și serviciile tramp internaționale | 1.8.2007 |
| 154/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  JO L 89, p. 27
  Supl. nr. 15, p. 22 | Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului.
  Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului | 1.5.2008 |
| 021/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  JO L 209, p. 38
  Supl. nr. 38, p. 26 | Directiva 2006/73/CE a Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele organizatorice și condițiile de funcționare ale întreprinderilor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate.
  Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind obligațiile întreprinderilor de investiții de păstrare a evidenței și înregistrărilor, raportarea tranzacțiilor, transparența pieței, admiterea de instrumente financiare în tranzacții și definiția termenilor în sensul directivei în cauză | 1.6.2008 |
| 023/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  JO L 209, p. 42
  Supl. nr. 38, p. 28 | Regulamentul (CE) nr. 851/2006 al Comisiei din 9 iunie 2006 de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului | 1.7.2007 |
| 050/2007 | 8.6.2007 | 11.10.2007
  JO L 266, p. 8
  Supl. nr. 48, p. 6 | Decizia 2006/891/CE a Comisiei din 4 decembrie 2006 privind utilizarea de către emitenții de valori mobiliare din țări terțe a informațiilor redactate în conformitate cu standardele de contabilitate acceptate pe plan internațional | 1.3.2008 |
| 143/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  JO L 100, p. 84
  Supl. nr. 19, p. 85 | Regulamentul (CE) nr. 717/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și de modificare a Directivei 2002/21/CE | 22.12.2007 |
| 146/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  JO L 100, p. 92
  Supl. nr. 19, p. 90 | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului.
  Decizia 2006/780/CE a Comisiei din 13 noiembrie 2006 privind evitarea dublei contabilizări pentru reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor pentru activitățile de proiect care intră sub incidența Protocolului de la Kyoto, în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului.
  Decizia 2004/156/CE a Comisiei din 29 ianuarie 2004 de stabilire a orientărilor pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului.
  Regulamentul (CE) nr. 2216/2004 al Comisiei din 21 decembrie 2004 privind un sistem de registre standardizat și securizat în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și cu Decizia nr. 280/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului.
  Directiva 2004/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 2004 de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității, în temeiul mecanismelor bazate pe proiectul din Protocolul de la Kyoto | 29.12.2007 |

Decizia numărul

Data adoptării

Referința publicării

Actul (actele) juridic(e) integrat(e)

Data intrării în vigoare

082/2004

8.6.2004

25.11.2004

JO L 349, p. 39

Supl. nr. 59, p. 15

Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE)

1.2.2006

014/2005

8.2.2005

23.6.2005

JO L 161, p. 33

Supl. nr. 32, p. 19

Regulamentul (CE) nr. 725/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind consolidarea securității navelor și a instalațiilor portuare

1.4.2007

023/2005

8.2.2005

23.6.2005

JO L 161, p. 52

Supl. nr. 32, p. 30

Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru european de prevenire și control al bolilor

19.5.2005

031/2005

11.3.2005

28.7.2005

JO L 198, p. 20

Supl. nr. 38, p. 13

Directiva 2004/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind mijloacele de măsurare

1.9.2006

064/2005

29.4.2005

15.9.2005

JO L 239, p. 48

Supl. nr. 46, p. 30

Regulamentul (CE) nr. 809/2004 al Comisiei din 29 aprilie 2004 de punere în aplicare a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește informațiile conținute în prospectele, structura prospectelor, includerea de informații prin trimiteri, publicarea prospectelor și difuzarea comunicatelor cu caracter publicitar

1.1.2007

065/2005

29.4.2005

15.9.2005

JO L 239, p. 50

Supl. nr. 46, p. 31

Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului

1.8.2007

070/2005

29.4.2005

15.9.2005

JO L 239, p. 61

Supl. nr. 46, p. 37

Directiva 2004/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind ofertele publice de cumpărare

1.8.2007

102/2005

8.7.2005

24.11.2005

JO L 306, p. 34

Supl. nr. 60, p. 21

Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricității produse din surse de energie regenerabile pe piața internă a electricității

1.9.2006

105/2005

8.7.2005

24.11.2005

JO L 306, p. 41

Supl. nr. 60, p. 26

Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public

1.9.2006

120/2005

30.9.2005

22.12.2005

JO L 339, p. 26

Supl. nr. 66, p. 15

Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE

1.6.2007

146/2005

2.12.2005

23.2.2006

JO L 53, p. 43

Supl. nr. 10, p. 17

Decizia 2003/796/CE a Comisiei din 11 noiembrie 2003 privind înființarea grupului european de reglementare în domeniul energiei electrice și al gazelor.

Regulamentul (CE) nr. 1228/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2003 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică.

Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 98/30/CE.

Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE

1.6.2007

152/2005

2.12.2005

23.2.2006

JO L 53, p. 53

Supl. nr. 10, p. 24

Directiva 2004/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind siguranța aeronavelor țărilor terțe care folosesc aeroporturile comunitare

1.3.2007

003/2006

27.1.2006

30.3.2006

JO L 92, p. 22

Supl. nr. 17, p. 4

Directiva 2004/108/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea electromagnetică și de abrogare a Directivei 89/336/CEE

1.3.2007

010/2006

27.1.2006

30.3.2006

JO L 92, p. 32

Supl. nr. 17, p. 11

Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană

1.12.2006

017/2006

27.1.2006

30.3.2006

JO L 92, p. 46

Supl. nr. 17, p. 22

Decizia nr. 854/2005/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 de instituire a unui program comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiții de mai mare siguranță, a internetului și a noilor tehnologii on-line

16.5.2006

034/2006

10.3.2006

1.6.2006

JO L 147, p. 51

Supl. nr. 28, p. 20

Regulamentul (CE) nr. 884/2005 al Comisiei din 10 iunie 2005 de stabilire a procedurilor de desfășurare a inspecțiilor efectuate de către Comisie în domeniul securității maritime

1.4.2007

041/2006

10.3.2006

1.6.2006

JO L 147, p. 64

Supl. nr. 28, p. 28

Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni (IDABC)

8.6.2006

051/2006

28.4.2006

29.6.2006

JO L 175, p. 101

Supl. nr. 34, p. 13

Regulamentul (CE) nr. 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt.

Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional

1.1.2007

059/2006

2.6.2006

7.9.2006

JO L 245, p. 5

Supl. nr. 44, p. 5

Directiva 2005/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 privind reasigurarea și de modificare a Directivelor 73/239/CEE și 92/49/CEE ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/78/CE și 2002/83/CE

1.6.2007

064/2006

2.6.2006

7.9.2006

JO L 245, p. 13

Supl. nr. 44, p. 11

Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului

1.6.2007

065/2006

2.6.2006

7.9.2006

JO L 245, p. 16

Supl. nr. 44, p. 13

Directiva 2005/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind consolidarea securității portuare

1.4.2007

067/2006

2.6.2006

7.9.2006

JO L 245, p. 18

Supl. nr. 44, p. 15

Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european.

Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european.

Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european.

Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian

1.2.2007

068/2006

2.6.2006

7.9.2006

JO L 245, p. 22

Supl. nr. 44, p. 18

Directiva 2005/51/CE a Comisiei din 7 septembrie 2005 de modificare a anexei XX la Directiva 2004/17/CE și a anexei VIII la Directiva 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului privind contractele de achiziții publice.

Regulamentul (CE) nr. 1564/2005 al Comisiei din 7 septembrie 2005 de stabilire a formularelor standard pentru publicarea anunțurilor în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice în conformitate cu Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și Consiliului.

Decizia 2005/15/CE a Comisiei din 7 ianuarie 2005 de stabilire a normelor de aplicare a procedurii prevăzute la articolul 30 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale.

Regulamentul (CE) nr. 1874/2004 al Comisiei din 28 octombrie 2004 de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește pragurile de aplicare a acestora în materie de proceduri de atribuire a contractelor de achiziții.

Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale.

Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii

18.4.2007

081/2006

7.7.2006

19.10.2006

JO L 289, p. 12

Supl. nr. 52, p. 11

Directiva 2005/61/CE a Comisiei din 30 septembrie 2005 de punere în aplicare a Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de trasabilitate și notificarea incidentelor și a reacțiilor adverse grave.

Directiva 2005/62/CE a Comisiei din 30 septembrie 2005 de punere în aplicare a Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele și specificațiile comunitare referitoare la un sistem de calitate pentru unitățile de transfuzie sangvină

1.2.2007

086/2006

7.7.2006

19.10.2006

JO L 289, p. 21

Supl. nr. 52, p. 17

Directiva 2005/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 de modificare a Directivelor 72/166/CEE, 84/5/CEE, 88/357/CEE și 90/232/CEE și a Directivei 2000/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind asigurarea de răspundere civilă auto

1.3.2008

087/2006

7.7.2006

19.10.2006

JO L 289, p. 23

Supl. nr. 52, p. 19

Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului

1.4.2007

088/2006

7.7.2006

19.10.2006

JO L 289, p. 26

Supl. nr. 52, p. 21

Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale

12.4.2007

092/2006

7.7.2006

19.10.2006

JO L 289, p. 33

Supl. nr. 52, p. 26

Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

1.6.2007

124/2006

22.9.2006

30.11.2006

JO L 333, p. 53

Supl. nr. 60, p. 40

Directiva 2004/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscurile generate de agenți fizici (câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE]

1.6.2007

127/2006

22.9.2006

30.11.2006

JO L 333, p. 59

Supl. nr. 60, p. 43

Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni

1.6.2007

136/2006

27.10.2006

21.12.2006

JO L 366, p. 79

Supl. nr. 64, p. 8

Regulamentul (CE) nr. 676/2006 al Comisiei din 2 mai 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1980/2003 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) cu privire la definiții și definițiile actualizate.

Regulamentul (CE) nr. 698/2006 al Comisiei din 5 mai 2006 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 530/1999 al Consiliului în ceea ce privește evaluarea calității statisticilor structurale ale costului forței de muncă și ale câștigurilor salariale.

Regulamentul (CE) nr. 701/2006 al Consiliului din 25 aprilie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 în ceea ce privește acoperirea temporală a colectării prețurilor în indicele armonizat al prețurilor de consum

1.6.2007

150/2006

8.12.2006

29.3.2007

JO L 89, p. 21

Supl. nr. 15, p. 17

Directiva 2003/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 privind armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de publicitate și sponsorizare în favoarea produselor din tutun

1.10.2007

151/2006

8.12.2006

29.3.2007

JO L 89, p. 22

Supl. nr. 15, p. 18

Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/42/CEE

1.10.2007

153/2006

8.12.2006

29.3.2007

JO L 89, p. 25

Supl. nr. 15, p. 20

Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a dispozițiilor articolelor 85 și 86 din tratat la transportul maritim și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia pentru a include cabotajul și serviciile tramp internaționale

1.8.2007

154/2006

8.12.2006

29.3.2007

JO L 89, p. 27

Supl. nr. 15, p. 22

Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului.

Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului

1.5.2008

021/2007

27.4.2007

9.8.2007

JO L 209, p. 38

Supl. nr. 38, p. 26

Directiva 2006/73/CE a Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele organizatorice și condițiile de funcționare ale întreprinderilor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate.

Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind obligațiile întreprinderilor de investiții de păstrare a evidenței și înregistrărilor, raportarea tranzacțiilor, transparența pieței, admiterea de instrumente financiare în tranzacții și definiția termenilor în sensul directivei în cauză

1.6.2008

023/2007

27.4.2007

9.8.2007

JO L 209, p. 42

Supl. nr. 38, p. 28

Regulamentul (CE) nr. 851/2006 al Comisiei din 9 iunie 2006 de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului

1.7.2007

050/2007

8.6.2007

11.10.2007

JO L 266, p. 8

Supl. nr. 48, p. 6

Decizia 2006/891/CE a Comisiei din 4 decembrie 2006 privind utilizarea de către emitenții de valori mobiliare din țări terțe a informațiilor redactate în conformitate cu standardele de contabilitate acceptate pe plan internațional

1.3.2008

143/2007

26.10.2007

10.4.2008

JO L 100, p. 84

Supl. nr. 19, p. 85

Regulamentul (CE) nr. 717/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și de modificare a Directivei 2002/21/CE

22.12.2007

146/2007

26.10.2007

10.4.2008

JO L 100, p. 92

Supl. nr. 19, p. 90

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului.

Decizia 2006/780/CE a Comisiei din 13 noiembrie 2006 privind evitarea dublei contabilizări pentru reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor pentru activitățile de proiect care intră sub incidența Protocolului de la Kyoto, în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Decizia 2004/156/CE a Comisiei din 29 ianuarie 2004 de stabilire a orientărilor pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Regulamentul (CE) nr. 2216/2004 al Comisiei din 21 decembrie 2004 privind un sistem de registre standardizat și securizat în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și cu Decizia nr. 280/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Directiva 2004/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 2004 de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității, în temeiul mecanismelor bazate pe proiectul din Protocolul de la Kyoto

29.12.2007

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/19

---

Comunicarea Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (1)

(Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite „Permis du Languedoc” și „Permis des Plaines du Languedoc”)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 244/06)

Prin cererea din data de 19 aprilie 2007, rectificată la 16 mai 2008, societatea Languedoc Petroleum Development Ltd, cu sediul social la Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex HA9 6DE, Regatul Unit, a solicitat, pentru o perioadă de cinci ani, o autorizație exclusivă de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită „Permis du Languedoc”, pe o suprafață de aproximativ 2 348 kilometri pătrați, situată pe o parte din teritoriul departamentelor Aude și Hérault.

Prin cererea din data de 28 ianuarie 2008, societatea Lundin International SA, cu sediul social la Maclaunay, F-51210 Montmirail, a solicitat, pentru o perioadă de cinci ani, o autorizație exclusivă de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită „Permis des Plaines du Languedoc”, pentru aceeași suprafață ca și cea la care se referă cererea pentru autorizația „Permis de Languedoc”.

Perimetrul în care este valabilă această autorizație este delimitat de arcele de meridiane și de paralele care unesc succesiv punctele definite în cele ce urmează, prin coordonatele lor geografice în grade, meridianul de referință fiind cel al Parisului.

| Punct | Longitudine | Latitudine |
| --- | --- | --- |
| A | 1,30 grade E | 48,40 grade N |
| B | 0,90 grade E | 48,40 grade N |
| C | 0,90 grade E | 48,30 grade N |
| D | 0,60 grade E | 48,30 grade N |
| E | 0,60 grade E | 48,20 grade N |
| F | 0,40 grade E | 48,20 grade N |
| G | 0,40 grade E | 47,90 grade N |

Punct

Longitudine

Latitudine

A

1,30 grade E

48,40 grade N

B

0,90 grade E

48,40 grade N

C

0,90 grade E

48,30 grade N

D

0,60 grade E

48,30 grade N

E

0,60 grade E

48,20 grade N

F

0,40 grade E

48,20 grade N

G

0,40 grade E

47,90 grade N

Punctul H: intersecția paralelei de 47,90 grade latitudine nordică cu țărmul coastei mediteraneene.

Punctul I: intersecția meridianului 1,30 grade longitudine estică cu țărmul coastei mediteraneene.

Punctele de la H până la I: țărmul coastei mediteraneene.

Depunerea cererilor și criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare

Solicitanții care au depus cererea inițială și cei care depun cereri prin procedură competitivă trebuie să îndeplinească condițiile stabilite la articolele 4 și 5 din Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană (Journal officiel de la République française, 3 iunie 2006).

Societățile interesate pot depune cereri prin procedură competitivă în termen de nouăzeci de zile începând cu data publicării prezentului aviz, în conformitate cu procedurile sintetizate în „Avizul privind acordarea drepturilor de exploatare minieră a hidrocarburilor în Franța”, publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 374 din 30 decembrie 1994, pagina 11, și stabilite prin Decretul nr. 2006-648 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană. Cererile prin procedură competitivă se adresează ministrului responsabil cu sectorul minier, la adresa indicată mai jos.

Deciziile privind cererea inițială și cererile prin procedură competitivă se bazează pe criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare minieră, definite la articolul 6 din decretul menționat, și se vor adopta până cel târziu la 1 octombrie 2009.

Condiții și cerințe privind exercitarea activității și încetarea acesteia

Solicitanții sunt invitați să consulte articolele 79 și 79.1 din codul minier și Decretul nr. 2006-649 din 2 iunie 2006 privind exploatările miniere, depozitarea subterană și poliția minelor și a depozitării subterane (Journal officiel de la République française, 3 iunie 2006).

Orice informații suplimentare se pot obține la adresa: Ministère de l'écologie, de l'énergie, de l'aménagement du territoire et du développement durable (direction générale de l'énergie et du climat, direction de l'énergie, SD2, bureau exploration et production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70].

Actele cu putere de lege și reglementările sus-menționate pot fi consultate pe site-ul Légifrance:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 244/07)

| 1. | La data de 12 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC”, Regatul Unit), controlată de întreprinderea Swiss Reinsurance Company („Swiss Re”, Elveția) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Barclays Life Assurance Company Limited și asupra filialei sale deținute integral, BLAC Limited („Barclays Life”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 12 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC”, Regatul Unit), controlată de întreprinderea Swiss Reinsurance Company („Swiss Re”, Elveția) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Barclays Life Assurance Company Limited și asupra filialei sale deținute integral, BLAC Limited („Barclays Life”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii LAHC: achiziționarea și consolidarea unor companiilor de asigurări de viață, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii LAHC: achiziționarea și consolidarea unor companiilor de asigurări de viață,

| — | în cazul întreprinderii Swiss Re: reasigurări la nivel mondial; asigurări de viață și generale, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Swiss Re: reasigurări la nivel mondial; asigurări de viață și generale,

| — | în cazul întreprinderii Barclays Life: asigurări de viață în Regatul Unit; în plus, Barclays Life gestionează activități legate de pensii/rente de tip „carte închisă”. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Barclays Life: asigurări de viață în Regatul Unit; în plus, Barclays Life gestionează activități legate de pensii/rente de tip „carte închisă”.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 244/08)

| 1. | La data de 15 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Fortis SA/NV și Fortis NV (împreună „Fortis”, Belgia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 15 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Fortis SA/NV și Fortis NV (împreună „Fortis”, Belgia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV (Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Fortis: produse bancare și de asigurare, leasing și factoring, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Fortis: produse bancare și de asigurare, leasing și factoring,

| — | în cazul Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: produse de asigurare. |
| --- | --- |

—

în cazul Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: produse de asigurare.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

ALTE ACTE

Comisie

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/23

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2008/C 244/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„ZNOJEMSKÉ PIVO”

NR. CE: CZ-PGI-005/0376-14.10.2004

IGP ( X ) DOP ( )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adresă: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Denumire:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adresă:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Telefon

(420) 220 38 31 11

Fax

(420) 221 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Grup:

| Denumire: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Adresă: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Denumire:

Starobrno, a. s.

Adresă:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Telefon

(420) 543 51 61 11

Fax

(420) 543 21 10 35

E-mail:

starobrno@starobrno.cz

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

Prezenta cerere face derogare de la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, în baza faptului că există un singur producător zonal. Sunt îndeplinite cerințele enunțate la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei, solicitantul fiind singurul producător din aria delimitată, iar „Znojemské pivo” fiind produsă în aria geografică delimitată, prin metoda descrisă mai jos, din materii prime care prezintă proprietățile și calitatea specificate și prin utilizarea surselor locale de apă, ceea ce îi conferă berii „Znojemské pivo” caracteristicile sale specifice și o diferențiază de berile produse în zonele învecinate. Caracterul unic al producției este rezultatul unei tradiții multiseculare a orașului în ceea ce privește fabricarea berii în aria delimitată. Indicația „Znojemské pivo” este asociată în mod tradițional și exclusiv cu aria în cauză.

3.   Tipul produsului:

Clasa: 2.1 — Bere

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire: „Znojemské pivo”

4.2.   Descriere: „Znojemské pivo” este produsă în câteva sortimente de bază: bere blondă sub presiune, bere brună sub presiune, bere de tip lager.

Materii prime utilizate în producție:

Malț — se utilizează un malț produs din orz de primăvară cu două rânduri. Proprietățile malțului trebuie să respecte valorile următoare:

| Extract de malț uscat | (% din greutate) | min. | 78,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Coeficientul Kolbach | (%) | | 38,0 ±3 |
| Putere diastatică | (unități W.-K.) | min. | 220 |
| Atenuare reală | (%) | max. | 82 |
| Friabilitate | (%) | min. | 80,0 |

Extract de malț uscat

(% din greutate)

min.

78,0

Coeficientul Kolbach

(%)

38,0 ±3

Putere diastatică

(unități W.-K.)

min.

220

Atenuare reală

(%)

max.

82

Friabilitate

(%)

min.

80,0

Apă — se utilizează apă din rețeaua de apă potabilă a orașului.

Hamei — se utilizează hamei din soiurile Žatecký poloraný červeňák și Magnum Hallertau, sub formă de boabe sau extract, care îi conferă berii „Znojemské pivo” gustul caracteristic ușor amărui.

Caracteristicile sortimentelor de bere:

Bere blondă sub presiune

densitate inițială (% din extract) 8-10 %,

conținut de alcool (% din volum) 3,2-4,0,

amăreală (unități EBC) 17-25,

culoare (unități EBC) 8-12,

conținut de CO2 (mg/l) 4,8-5,5,

bere sub presiune, de fermentație mai înaltă, ușor amăruie, cu aromă de hamei, spumă stabilă, gust echilibrat și persistență medie spre puternică.

Bere brună sub presiune

densitate originală (% din extract) 9-10 %,

conținut de alcool (% din volum) 3,8-4,0,

amăreală (unități EBC) 18-25,

culoare (unități EBC) 35-90,

conținut de CO2 (mg/l) 4,4-5,5,

bere brună de culoare rubinie, mai puțin amară, cu gust și aromă plăcute, de malț caramelizat, și cu persistență medie.

Bere de tip lager

densitate originală (% din extract) 11-12 %,

conținut de alcool (% din volum) 4,5-5,0,

amăreală (unități EBC) 23-30,

culoare (unități EBC) 11-14,

conținut de CO2 (mg/l) 4,4-5,5,

bere de fermentație medie, cu gust plin, amăreală medie spre pronunțată, aromă pură, calități gustative echilibrate, densitate medie, persistență puternică și spumă stabilă.

4.3.   Aria geografică: Regiunea Znojmo

4.4.   Dovada originii: Producătorul păstrează înregistrări privind furnizorii tuturor materiilor prime, cumpărătorii produselor finale și sistemul de control utilizat în procesul de producție. Controalele efectuate în cadrul procesului de producție și controlul caietului de sarcini sunt desfășurate de către autoritatea națională de inspecție în sectorul agricol și alimentar (Státní zemědělské a potravinářské inspekce), cu sediul în Brno. Conform legislației, pe fiecare produs figurează detalii despre producător. Institutul de cercetări privind hameiul (Výzkumný ústav chmelařský), cu sediul în Žatec, efectuează controale periodice în ceea ce privește proveniența hameiului ceh și certifică puritatea soiurilor acestuia.

4.5.   Metoda de obținere: Pentru fabricarea „Znojemské pivo” se utilizează trei ingrediente de bază — malț de calitate, care prezintă proprietățile menționate mai sus, provenit din orz cu două rânduri, hamei din soiurile Žatecký poloraný červeňák și Magnum Hallertau și apă potabilă din rețeaua de apă a orașului, netratată. Fabricarea berii începe în berărie, unde malțul este măcinat și amestecat cu apă. Etapa următoare este procesul clasic de brasaj dublu prin decocție, utilizat pentru obținerea temperaturii optime pentru extracția substanțelor din malț. Cea mai importantă etapă tehnologică constă în fierberea berii, atunci când se fierbe mustul (extractul de malț amestecat cu apă) împreună cu hameiul pentru a obține produsul final, adică mustul cu hamei. Mustul fierbinte se separă de borhot și se răcește, după care poate începe fermentarea. În Znojmo fermentarea primară are loc într-o sală tipică de fermentare, în care mustul răcit se aerează, i se adaugă drojdie, iar apoi fermentează în cuve deschise timp de aproximativ șapte zile. În acest interval, drojdia transformă zaharurile din malț în alcool, eliberând dioxid de carbon ca produs secundar. Drojdiile utilizate sunt de tipul Saccharomyces cerevisiae uvarum, o drojdie de fermentație joasă. La încheierea fermentării primare, se răcește cuva, drojdia lăsându-se la fund (de aici termenul de „fermentație joasă”), iar berea tânără este transferată în tancuri de liniștire pentru maturare. Maturarea berii durează între 30 și 90 de zile, în funcție de sortiment, timp în care este important ca temperatura să rămână la aproximativ 2 °C. Scopul maturării este ca berea să obțină proprietăți organoleptice optime, să atingă punctul de saturare cu CO2 și să se limpezească. Înainte de a fi transferată în butoaie sau sticle, berea tânără trebuie să fie filtrată pentru a se îndepărta drojdia. Apoi este stabilizată și pasteurizată în scopul prelungirii duratei de păstrare coloidală și microbiologică. Berea se maturează în tancuri de liniștire legate de zona istorică subterană a orașului Znojmo. Berea este transferată în instalațiile de umplere și îmbuteliere și apoi este expediată către clienți.

4.6.   Legătură: Prima mențiune documentară a fabricării berii în Znojmo datează din 1278. Cartea „Losunková kniha” (1363), de pe vremea lui Charles IV, enumeră câteva case și burghezi care aveau dreptul de a fabrica bere, printre care se numără și berarul Hostan (al cărui nume a devenit simbolul berii „Znojemské pivo” și al fabricii de bere Znojmo). În 1629, în oraș existau două fabrici de bere independente. În 1924 cele două fabrici de bere din oraș au fuzionat, iar Znojmo a devenit centrul producției de bere din regiunea Podyjí de jos. În urma privatizării din 1993, tradiția orașului în fabricarea berii a fost continuată de HOSTAN, s.r.o. În 2002 această societate a fuzionat cu STAROBRNO, a.s., care a continuat fabricarea berii tradiționale din Znojmo, a cărei producție datează din secolul al XIII-lea.

„Znojemské pivo” este produsă în aria geografică delimitată, prin metoda descrisă mai sus, din materii prime care prezintă proprietățile și calitatea specificate și prin utilizarea surselor locale de apă, ceea ce îi conferă berii „Znojemské pivo” caracteristicile sale specifice. Caracterul unic al producției este rezultatul unei tradiții multiseculare a orașului în ceea ce privește fabricarea berii în aria delimitată.

În 1997 și 1998, „Znojemské pivo” a câștigat premii la trei din cele patru categorii de concurs la cea mai prestigioasă competiție din Republica Cehă, care are loc în cadrul Târgului PIVEX. În cadrul concursului Cena českých sládků (Premiul berarilor cehi), 12 % Premium — světlý ležák, un sortiment al „Znojemské pivo”, s-a clasat pe locul trei printre cele mai bune beri ale anului 1997.

În 1999, la Târgul PIVEX, berea „Znojemské pivo” s-a clasat pe primul loc cu 12 % Hostan Premium și pe locul doi cu 10 % Hostan Granát; la concursul Cena českých sládků,„Znojemské pivo” a câștigat premiul întâi cu berea 11 % Hradní — světlý ležák. În 2000, „Znojemské pivo” a câștigat premiul întâi la concursul Naše pivko (Bericica noastră) organizat de echipa redacțională a publicației Pivní kurýr (Curierul berii). Anul cu cel mai mare succes pentru „Znojemské pivo” a fost 2001, când a obținut premiul întâi la concursul Naše pivko, iar Hostan — Naše pivko, un sortiment al „Znojemské pivo”, a fost declarată cea mai bună bere sub presiune din competiția České pivo, cea mai prestigioasă de acest fel din Republica Cehă; Hostan — Hradní, un alt sortiment al „Znojemské pivo”, s-a clasat pe locul trei în categoria berilor de tip lager. În același an s-a înregistrat un nou succes al Hostan Hradní, „Znojemské pivo” câștigând locul doi la concursul Cena českých sládků pentru acest sortiment. În 2003 și 2004, berii Hostan — Naše pivko i s-a acordat un certificat de calitate în cadrul concursului Zlatý pohár PIVEXU (Cupa de aur PIVEX).

Indiferent de marca comercială sub care se comercializează „Znojemské pivo”, consumatorii au certitudinea faptului că este vorba despre o bere „Znojemské pivo” produsă exclusiv în aria geografică delimitată.

Denumirea de origine „Znojemské pivo” a fost înregistrată în 2002, în Republica Cehă, cu numărul 186.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Adresă: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Denumire:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Adresă:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Telefon

(420) 542 42 67 02

Fax

(420) 542 42 67 17

E-mail:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8.   Etichetare: —

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/27

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

(2008/C 244/10)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE ÎNREGISTRARE A UNEI STG

REGULAMENTUL (CE) NR. 509/2006 AL CONSILIULUI

„OLEJ RYDZOWY”

NR. CE: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1.   Denumirea și adresa grupului solicitant

| Denumire: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Adresa: | Śmiłowo 16 |
| PL-64-500 Szamotuły |

Denumire:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Adresa:

Śmiłowo 16

PL-64-500 Szamotuły

Tel.

(48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17

E-mail:

info@semco.pl

2.   Statul membru sau țara terță

Polonia

3.   Caietul de sarcini al produsului

3.1.   Denumirea care trebuie înregistrată: „Olej rydzowy”

3.2.   Denumirea:

| | este specifică |
| --- | --- |
| | exprimă specificitatea produsului agricol sau alimentar |

Image

este specifică

Image

exprimă specificitatea produsului agricol sau alimentar

„Olej rydzowy” se produce din planta denumită Camelina sativa, cunoscută sub denumirea de camelină; în polonă „lnianka siewna”, denumită popular și „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” sau, mai rar, „lennica”.

În unele regiuni din Polonia se utilizează doar denumirea populară, „rydz”, datorită culorii intens ruginii a semințelor acesteia. Culoarea este asemănătoare cu cea a ciupercii Lactarius deliciosus, denumită „rydz” în polonă, care este foarte răspândită în această țară. Datorită culorii ruginii a semințelor, uleiul de camelină poartă denumirea de „olej rydzowy”.

3.3.   Rezervarea denumirii solicitate în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006:

| | Înregistrare însoțită de rezervarea denumirii |
| --- | --- |
| | Înregistrare fără rezervarea denumirii |

Image

Înregistrare însoțită de rezervarea denumirii

Image

Înregistrare fără rezervarea denumirii

3.4.   Tipul produsului: Clasa 1.5 — Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.)

3.5.   Descrierea produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1: „Olej rydzowy” (uleiul de camelină) are consistența unui lichid clar, transparent și uleios, cu o cantitate mică de sedimente pe fundul recipientului în care este păstrat. Culoarea este ruginie. În funcție de varietatea de plantă utilizată, camelina de vară sau camelina de iarnă (Camelina sativa sau Camelina silvestris), culoarea uleiului variază de la auriu la roșu-maroniu. Culoarea este influențată de asemenea de temperatura la care sunt încălzite semințele. „Olej rydzowy” are un gust caracteristic de ceapă și muștar, precum și o aromă bogată și foarte puternică.

„Olej rydzowy” prezintă următoarele caracteristici fizico-chimice:

indice de aciditate — maxim 6 mg KOH/g,

indice de peroxid, mval oxigen activ pe kg — maxim 6,

indice de iod: 140-160,

temperatura de îngheț: între – 15 °C și – 18 °C.

„Olej rydzowy” poate fi păstrat o perioadă lungă de timp, spre deosebire de alte uleiuri cu componență și proporție de acizi grași saturați și nesaturați similare. Acest lucru se datorează conținutului ridicat de antioxidanți naturali din grupa tocoferolilor (vitamina E), de aproximativ 550-1 100 mg/kg de ulei.

Conținutul de acizi saturați este scăzut, în jur de 10-11 %, în vreme ce proporția de acizi nesaturați este de aproximativ 90 %, din care acizi mononesaturați 36 % și acizi polinesaturați între 50 % și 60 %.

3.6.   Descrierea metodei de obținere a produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1:

Etapa 1

Cultivare și recoltarea semințelor:

Semințele se obțin în urma cultivării a două varietăți de camelină, camelina de primăvară și camelina de iarnă. În funcție de varietatea utilizată, plantele se seamănă toamna sau primăvara.

Plantele se recoltează într-o singură etapă, la maturizarea semințelor.

Etapa 2

Uscarea și curățirea semințelor:

Semințele se usucă în interval de 6 ore după recoltare. Uscarea are loc până la atingerea unui nivel de umiditate de 7-12 %.

Acest pas este urmat de curățirea semințelor până la un procent de impurități mai mic de 2 %.

Etapa 3

Pregătirea pentru presare:

Primul pas pregătitor este măcinarea semințelor cu ajutorul unui tambur cu suprafața plană până la obținerea de fulgi.

Etapa 4

Încălzirea semințelor:

Semințele aplatizate sub formă de fulgi se încălzesc la 38 °C într-un vas prevăzut cu cămașă de apă sau cu folii de staniu încălzite.

Etapa 5

Presarea:

Pentru obținerea unui ulei cu parametrii fizico-chimici doriți, presarea trebuie sa aibă loc numai în prese care nu cresc temperatura semințelor măcinate peste limita de 38 °C.

Etapa 6

Purificarea uleiului:

Uleiul se purifică prin sedimentare, un proces care constă în depunerea, cu ajutorul gravitației, a impurităților pe fundul recipientului. Pentru sedimentarea uleiului de camelină sunt necesare 7-10 zile la temperatura ambiantă. După această perioadă, stratul de la suprafață este gata de consum.

Uleiul nu se rafinează.

Etapa 7

Conservarea și depozitarea uleiului de camelină:

Uleiul se depozitează în spații uscate, ferit de lumina soarelui, la o temperatură de maxim 20 °C și minim 4 °C. Depozitarea în bune condiții influențează calitatea uleiului.

Recomandări cu privire la extracția uleiului de camelină:

Pentru a menține caracterul specific al uleiului de camelină, sunt interzise, în timpul procesului de fabricație, următoarele:

| — | încălzirea semințelor la temperaturi de peste 38 °C, |
| --- | --- |

—

încălzirea semințelor la temperaturi de peste 38 °C,

| — | utilizarea de prese de ulei care cresc temperatura pastei de semințe la peste 38 °C, |
| --- | --- |

—

utilizarea de prese de ulei care cresc temperatura pastei de semințe la peste 38 °C,

| — | creșterea presiunii peste 300 A în timpul procesului de presare. |
| --- | --- |

—

creșterea presiunii peste 300 A în timpul procesului de presare.

3.7.   Specificitatea produsului agricol sau alimentar: Specificitatea uleiului de camelină se datorează caracteristicilor sale de bază, și anume:

gust și aromă excepționale,

culoare,

compoziție fizico-chimică,

perioada îndelungată de conservare.

Gust și aromă:

Uleiul de camelină se distinge de alte produse de acest tip prin gustul său specific, cu o notă tangibilă de ceapă și muștar, precum și printr-o aromă plăcută, moderată și pură, fără alte influențe.

Culoare:

Uleiul de camelină are o culoare ruginie.

Compoziție fizico-chimică:

Specificitatea uleiului de camelină se datorează în special proprietăților sale nutriționale și bogatei compoziții chimice. Uleiul conține un număr de componente nutriționale foarte căutate în dietetică, în special acizi grași polinesaturați (PUFA).

Conținutul în acizi grași polinesaturați al uleiului de camelină se situează între 50 % și 60 %, conținutul în omega 3 între 35 % și 40 % iar cel în omega 6 între 15 % și 20 %. Grație acestor caracteristici, uleiul de camelină este una dintre cele mai bogate surse vegetale de omega 3.

Perioada îndelungată de conservare:

În ciuda conținutului ridicat de acizi, uleiul de camelină se conservă extrem de bine și poate fi consumat într-o perioadă de până la șase luni de la fabricare cu condiția respectării recomandărilor privind conservarea. Conservarea îndelungată se datorează conținutului ridicat de antioxidanți naturali din grupa tocoferolilor (vitamina E), de aproximativ 550-1 100 mg/kg de ulei. Aceasta este o altă caracteristică care confirmă particularitatea acestui produs.

3.8.   Caracterul tradițional al produsului agricol sau alimentar:

Materia primă tradițională:

Materia primă pentru producerea de ulei de camelină este planta denumită camelină, din familia Crucifere (Cruciferae), genul Camelina, care include mai multe specii. La producerea uleiului se utilizează doar două specii de camelină, camelina de primăvară (Camelina sativa) și camelina de iarnă (Camelina silvestris). Camelina este o plantă cu inflorescențe alb-gălbui, în formă de ciorchine, cu înălțimea de 30-100 cm. Fructul de camelină este un silicul în formă de pară (3-7 mm), are o consistență dură și lemnoasă și conține în jur de 10 semințe de culoare ruginie sau gălbui-maronie de aproximativ 0,6-2,6 mm. Planta poate fi cultivată în soluri ușoare sau nisipoase.

Camelina este originară din Orientul Mijlociu. Studiile cu privire la tradiția cultivării acestei plante și la extracția uleiului de camelină indică faptul că primele semințe găsite pe teritoriul Poloniei de astăzi datează din Epoca Bronzului, de acum 3 000 de ani. (Această informație este confirmată într-un articol din 1966 al profesorului F. Dembiński intitulat Rośliny oleiste — „Plante oleaginoase”). În lucrarea dedicată camelinei, profesorul și botanistul Marian Nowiński indică faptul că semințe ale acestei plante au fost descoperite de asemenea în urma săpăturilor arheologice efectuate în scopul descoperirii urmele culturii lusaciene a popoarelor protoslave, precum și la Biskupin, faimoasa cetate fortificată din secolul al VIII-lea î.H. și cea mai cunoscută rezervă arheologică din Europa Centrală.

Multitudinea de denumiri populare ale acestei plante, în diferite dialecte poloneze, precum „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk”, „lennica” reprezintă de asemenea o mărturie a tradiției de secole a utilizării semințelor sale (așa cum sugerează lucrarea colectivă apărută în 1956 și editată de profesorul Anatol Listkowski, „Cultura plantelor”).

Există o zicală populară polonă, lepszy rydz niż nic, „camelina e mai bună decât nimic”, care se folosește și în ziua de astăzi. Această zicală demonstrează popularitatea acestei plante în societatea poloneză.

Această plantă este populară și datorită cerințelor sale scăzute în privința solului, precum și a perioadei vegetative destul de scurte (70 până la 100 zile).

După profesorul Tadeusza Zając, până în secolul al XIX-lea, camelina a fost predominant cultivată în solurile cel mai puțin fertile. În acea perioadă, camelina era o plantă foarte cunoscută și răspândită, din care se fabrica „olej rydzowy” (articol publicat în Magazyn farmerski, iulie 2006).

Popularitatea camelinei conduce la concluzia că triburile slave care ocupau teritoriul Poloniei actuale stăpâneau deja arta extracției uleiului. „Olej rydzowy” se consumă de secole de către comunitate, cu toate că cei care îl utilizau nu știau nimic despre compoziția sa chimică.

Metoda tradițională:

Tradiția extracției uleiului din semințele de camelină este una foarte veche. Pe baza descoperirilor arheologice, s-a ajuns la concluzia că locuitorii cetății protoslave Buskupin cunoșteau procesul de fabricație. În urma săpăturilor arheologice au fost descoperite, pe lângă semințele de camelină, și rămășite de unelte care serveau la presarea acestora în vederea extracției uleiului.

Alte descoperiri arheologice confirmă faptul că semințele de camelină au continuat să fie utilizate pentru a se obține ulei și după căderea culturii lusaciene, în perioada stabilirii triburilor slave pe teritoriul Poloniei actuale.

În lucrarea consacrată preselor de ulei din secolul al XVII-lea, Olejarnia dworska z XVII wieku, H. Samsonowicza descrie presele de ulei ale acelor vremuri utilizate de nobilime, precum și cele utilizate de țăranii din acea perioadă și prezintă în detaliu unelte precum presele cu valțuri, precum și metodele de funcționare a acestora. Lucrarea descrie de asemenea popularitatea de care se bucura uleiul de camelină în rândul nobilimii poloneze. O altă confirmare a acestei informații este expoziția de mașini și unelte pentru extracția uleiului utilizate în gospodăriile poloneze de la Muzeul Agriculturii din Szreniawa.

H. Olszański scrie, în cartea sa Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Morile de ulei tradiționale din Polonia”), că, odată cu evoluția tehnologică din secolul al XIX-lea, uneltele tradiționale pentru extracția uleiului, cum ar fi moara de piatră, piua sau moara cu valțuri au fost înlocuite cu unelte care funcționează prin încălzire și amestecare, unelte prevăzute cu rulouri pentru obținerea de fulgi din semințe și cu prese cu valțuri de alimentare iar mai târziu cu prese hidraulice cu ax filetat, prese cu aburi, prese cu motor și în prezent cu prese electrice. Utilajele de acest tip sunt folosite și în zilele noastre, iar principiul de bază pentru obținerea uleiului de camelină, care constă în menținerea unei temperaturi mai mici de 38 °C, a rămas neschimbat încă de atunci.

Acest lucru confirmă caracterul tradițional al uleiului de camelină, pentru care depun mărturie nu doar procesul de producție neschimbat, ci și perfecțiunea acestui proces.

3.9.   Cerințe minime și proceduri de control al specificității: Următoarele elemente trebuie supuse controlului în vederea stabilirii specificității uleiului de camelină:

calitatea materiei prime utilizate, adică:

| — | gradul de puritate a semințelor, și |
| --- | --- |

—

gradul de puritate a semințelor, și

| — | procesul de măcinare, încălzire și presare a semințelor, |
| --- | --- |

—

procesul de măcinare, încălzire și presare a semințelor,

calitatea produsului finit, adică:

| — | gustul caracteristic de ceapă și muștar, |
| --- | --- |

—

gustul caracteristic de ceapă și muștar,

| — | aroma plăcută și pură, fără influențe străine, |
| --- | --- |

—

aroma plăcută și pură, fără influențe străine,

| — | limpiditatea, culoarea aurie până la maroniu, cu o cantitate mică de sedimente. |
| --- | --- |

—

limpiditatea, culoarea aurie până la maroniu, cu o cantitate mică de sedimente.

Controalele se desfășoară cel puțin o dată pe an.

4.   Autorități sau organisme însărcinate cu verificarea respectării caietului de sarcini

4.1.   Denumirea și adresa:

| Denumire: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Denumire:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

PL-00-930 Warszawa

Tel.

(48-22) 623 29 01

Fax

(48-22) 623 20 99

E-mail:

—

ImagePublic

ImagePrivat

4.2.   Responsabilități specifice ale autorității sau organismului: Autoritatea de control menționată anterior este responsabilă de verificarea întregului caiet de sarcini.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 1.

---

Rectificare

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/32

---

Rectificare la Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155 din 20 iunie 2008
  )

(2008/C 244/11)

La pagina 15, la punctul 3.3, „Evaluarea garanțiilor individuale pentru IMM-uri”, tabelul se citește după cum urmează:

| „Calitatea creditului | Standard and Poor's | Fitch | Moody's | Prima anuală safe-harbour |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Calitate maximă | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Capacitate foarte mare de plată | AA + | AA + | Aa 1 | 0,4 % |
| AA | AA | Aa 2 | |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Capacitate mare de plată | A + | A + | A 1 | 0,55 % |
| A | A | A 2 | |
| A – | A – | A 3 | |
| Capacitate corespunzătoare de plată | BBB + | BBB + | Baa 1 | 0,8 % |
| BBB | BBB | Baa 2 | |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Capacitate de plată vulnerabilă la condiții adverse | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Capacitatea de plată poate fi grav afectată de condiții adverse | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Capacitatea de plată depinde de existența unor condiții favorabile durabile | CCC + | CCC + | Caa 1 | Nu se poate acorda primă anuală safe-harbour |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Incapacitate de plată sau în pragul incapacității de plată | SD | DDD | Ca | Nu se poate acorda primă anuală safe-harbour” |
| D | DD | C |
| | D | |

„Calitatea creditului

Standard and Poor's

Fitch

Moody's

Prima anuală safe-harbour

Calitate maximă

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Capacitate foarte mare de plată

AA +

AA +

Aa 1

0,4 %

AA

AA

Aa 2

AA –

AA –

Aa 3

Capacitate mare de plată

A +

A +

A 1

0,55 %

A

A

A 2

A –

A –

A 3

Capacitate corespunzătoare de plată

BBB +

BBB +

Baa 1

0,8 %

BBB

BBB

Baa 2

BBB –

BBB –

Baa 3

Capacitate de plată vulnerabilă la condiții adverse

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2 %

BB –

BB –

Ba 3

Capacitatea de plată poate fi grav afectată de condiții adverse

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Capacitatea de plată depinde de existența unor condiții favorabile durabile

CCC +

CCC +

Caa 1

Nu se poate acorda primă anuală safe-harbour

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Incapacitate de plată sau în pragul incapacității de plată

SD

DDD

Ca

Nu se poate acorda primă anuală safe-harbour”

D

DD

C

D

---

25.9.2008

| 25.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 244/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---