# Eiropas Savienības C 389/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 389 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 18. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 389

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 18. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2019/C 389/01 | Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2019/C 389/01

Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 389/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9600 – Saudi Aramco Development Company / Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company / JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2019/C 389/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9539 – BNP Paribas / Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 389/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9484 – Semler/VWFS/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2019/C 389/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9319 – DP World / P&O Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2019/C 389/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  ) | 11 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 389/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9600 – Saudi Aramco Development Company / Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company / JV) (
  1
  )

Saudi Aramco Development Company / Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company / JV

1

7

2019/C 389/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9539 – BNP Paribas / Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  )

1

8

2019/C 389/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9484 – Semler/VWFS/JV) (
  1
  )

Semler/VWFS/JV

1

9

2019/C 389/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9319 – DP World / P&O Group) (
  1
  )

DP World / P&O Group

1

10

2019/C 389/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  )

Mirova/Predica/Indigo

1

11

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2019/C 389/07 | Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi | 12 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 389/08 | Euro maiņas kurss — 2019. gada 15. novembris | 19 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2019/C 389/07

Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi

12

Eiropas Komisija

2019/C 389/08

Euro maiņas kurss — 2019. gada 15. novembris

19

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 389/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9445 – Natura Cosmeticos / Avon Products) (
  1
  ) | 20 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 389/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9445 – Natura Cosmeticos / Avon Products) (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/1

---

Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas

(2019/C 389/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

SAISTĪBĀ AR NOTIEKOŠAJĀM DISKUSIJĀM PAR EIROPAS NĀKOTNI

UZSVER, KA:

| 1. | Eiropā šobrīd ir tāds laiks, kad globalizācija, tehnoloģiskais progress, ilgtspējas problēmas, ilgi neatrisinātas sociālās iekļautības problēmas, politiskā nestabilitāte un demogrāfiskās pārmaiņas būtiski ietekmē Eiropas sabiedrību un iedzīvotājus. Šo kopīgo problēmu risināšanai ir vajadzīgas dalībvalstu kopīgas pārdomas un saskaņotas darbības; |
| --- | --- |

1.

Eiropā šobrīd ir tāds laiks, kad globalizācija, tehnoloģiskais progress, ilgtspējas problēmas, ilgi neatrisinātas sociālās iekļautības problēmas, politiskā nestabilitāte un demogrāfiskās pārmaiņas būtiski ietekmē Eiropas sabiedrību un iedzīvotājus. Šo kopīgo problēmu risināšanai ir vajadzīgas dalībvalstu kopīgas pārdomas un saskaņotas darbības;

| 2. | turpmākās sadarbības prioritātes šajā jomā ir izglītības un apmācības nozīme pilsoniskuma un demokrātijas, personiskās izaugsmes, sociālās iekļautības, vienlīdzīgu iespēju un iespēju nodrošināšanas veicināšanā, kā arī labklājības veicināšanā un saliedētu sabiedrību atbalstīšanā. Izglītības un apmācības divas galvenās lomas mūsdienu sabiedrībās – ieguldījums konkurētspējā, inovācijā un nodarbināmībā un ieguldījums aktīva pilsoniskuma, sociālās iekļautības, saliedētības un personiskās izaugsmes veicināšanā – ir cieši savstarpēji saistītas un viena otru pilnībā papildina; |
| --- | --- |

2.

turpmākās sadarbības prioritātes šajā jomā ir izglītības un apmācības nozīme pilsoniskuma un demokrātijas, personiskās izaugsmes, sociālās iekļautības, vienlīdzīgu iespēju un iespēju nodrošināšanas veicināšanā, kā arī labklājības veicināšanā un saliedētu sabiedrību atbalstīšanā. Izglītības un apmācības divas galvenās lomas mūsdienu sabiedrībās – ieguldījums konkurētspējā, inovācijā un nodarbināmībā un ieguldījums aktīva pilsoniskuma, sociālās iekļautības, saliedētības un personiskās izaugsmes veicināšanā – ir cieši savstarpēji saistītas un viena otru pilnībā papildina;

| 3. | izglītība un apmācība ir svarīgi politikas instrumenti, ar kuriem Eiropas līmenī radīt un saglabāt ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju, kā arī veicināt nodarbinātību un līdzdalību darba tirgū. Izstrādājot jauno Savienības izaugsmes stratēģiju, būtu pilnībā jāatzīst to potenciāls risināt plašākas sabiedrības problēmas. Arvien digitalizētākā un uz zināšanām balstītā pasaules ekonomikā Savienībai konkurētspējas priekšrocības nodrošina kvalitatīva izglītība un apmācība, jo nākotnē Eiropa būs vēl vairāk atkarīga no radošiem, augsti kvalificētiem un labi apmācītiem cilvēkiem. Būs arī svarīgi virzīt jauno tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu un atbalstīt Savienības pāreju uz aprites un klimatneitrālu ekonomiku, veicinot zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas šo pārmaiņu īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

izglītība un apmācība ir svarīgi politikas instrumenti, ar kuriem Eiropas līmenī radīt un saglabāt ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju, kā arī veicināt nodarbinātību un līdzdalību darba tirgū. Izstrādājot jauno Savienības izaugsmes stratēģiju, būtu pilnībā jāatzīst to potenciāls risināt plašākas sabiedrības problēmas. Arvien digitalizētākā un uz zināšanām balstītā pasaules ekonomikā Savienībai konkurētspējas priekšrocības nodrošina kvalitatīva izglītība un apmācība, jo nākotnē Eiropa būs vēl vairāk atkarīga no radošiem, augsti kvalificētiem un labi apmācītiem cilvēkiem. Būs arī svarīgi virzīt jauno tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu un atbalstīt Savienības pāreju uz aprites un klimatneitrālu ekonomiku, veicinot zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas šo pārmaiņu īstenošanai;

| 4. | Eiropas sadarbība izglītības un apmācības jomā ir būtisks politikas instruments, ar kura palīdzību sagatavot inovatīvas, uz nākotni orientētas un pielāgojamas stratēģijas šo kopīgo problēmu risināšanai, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus un Savienības izglītības un apmācības sistēmu lielo daudzveidību; |
| --- | --- |

4.

Eiropas sadarbība izglītības un apmācības jomā ir būtisks politikas instruments, ar kura palīdzību sagatavot inovatīvas, uz nākotni orientētas un pielāgojamas stratēģijas šo kopīgo problēmu risināšanai, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus un Savienības izglītības un apmācības sistēmu lielo daudzveidību;

SAISTĪBĀ AR EIROPADOMES 2019. GADA 20. JŪNIJĀ NOTEIKTĀS JAUNĀS STRATĒĢISKĀS PROGRAMMAS 2019.–2024. GADAM ĪSTENOŠANU

UZSVER, KA VISU LĪMEŅU UN VEIDU IZGLĪTĪBAI UN APMĀCĪBAI IR IZŠĶIROŠA NOZĪME STRATĒĢISKĀS PROGRAMMAS GALVENO PRIORITĀŠU ĪSTENOŠANĀ, CILVĒKU IEDROŠINĀŠANĀ IZMANTOT IESPĒJAS, KO SNIEDZ PAŠREIZĒJĀS EKONOMIKAS UN SABIEDRĪBAS PĀRMAIŅAS, UN SPĪDOŠU ATTĪSTĪBAS IESPĒJU NODROŠINĀŠANĀ EIROPAS TALANTIEM, LIEKOT UZSVARU UZ ŠĀDIEM ASPEKTIEM:

| 5. | investīcijas visiem pieejamā kvalitatīvā izglītībā un apmācībā sniedz būtiskus ieguvumus ne tikai iedzīvotājiem, bet arī ekonomikai un sabiedrībai. Kompetencēs ir jāiegulda ikvienā izglītojamo dzīves posmā. Lai sasniegtu kvalitatīvus izglītības rezultātus, ir vajadzīgi pienācīgi resursi, kas ir jāsadala līdzsvaroti, lai tie būtu pieejami izglītībai visā mūža garumā; |
| --- | --- |

5.

investīcijas visiem pieejamā kvalitatīvā izglītībā un apmācībā sniedz būtiskus ieguvumus ne tikai iedzīvotājiem, bet arī ekonomikai un sabiedrībai. Kompetencēs ir jāiegulda ikvienā izglītojamo dzīves posmā. Lai sasniegtu kvalitatīvus izglītības rezultātus, ir vajadzīgi pienācīgi resursi, kas ir jāsadala līdzsvaroti, lai tie būtu pieejami izglītībai visā mūža garumā;

| 6. | investīcijas izglītībā, apmācībā un prasmēs ir jāveicina Eiropas un valstu līmenī. Ir vajadzīgas efektīvas un inovatīvas darba metodes, kuras ar pārdomātu un stratēģisku investīciju palīdzību veicina spēju veidošanas pieeju un atbalsta izglītības un apmācības sistēmu attīstību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai uzlabotu kompetences, kas būs svarīgas nākotnē, digitalizācijas un inovācijas finansējuma stratēģiskai izmantošanai, modernizētai izglītības infrastruktūrai, inovatīvām un drošām mācību vidēm un uzlabotām pedagoģiskajām pieejām, kā arī tam, lai uzlabotu piekļuvi karjeras konsultāciju pakalpojumiem visa mūža garumā un šo pakalpojumu kvalitāti. Ieguldījumi varētu ietvert Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstību un sinerģijas uzlabošanu starp Eiropas finansēšanas instrumentiem, kā arī starp ES politikas virzieniem un finansēšanas instrumentiem, kas saistīti ar izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

6.

investīcijas izglītībā, apmācībā un prasmēs ir jāveicina Eiropas un valstu līmenī. Ir vajadzīgas efektīvas un inovatīvas darba metodes, kuras ar pārdomātu un stratēģisku investīciju palīdzību veicina spēju veidošanas pieeju un atbalsta izglītības un apmācības sistēmu attīstību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai uzlabotu kompetences, kas būs svarīgas nākotnē, digitalizācijas un inovācijas finansējuma stratēģiskai izmantošanai, modernizētai izglītības infrastruktūrai, inovatīvām un drošām mācību vidēm un uzlabotām pedagoģiskajām pieejām, kā arī tam, lai uzlabotu piekļuvi karjeras konsultāciju pakalpojumiem visa mūža garumā un šo pakalpojumu kvalitāti. Ieguldījumi varētu ietvert Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstību un sinerģijas uzlabošanu starp Eiropas finansēšanas instrumentiem, kā arī starp ES politikas virzieniem un finansēšanas instrumentiem, kas saistīti ar izglītību un apmācību;

| 7. | pilnībā ir jāizpēta izglītības un apmācības potenciāls veicināt klimata ziņā neitrālas un zaļas Eiropas izveidi. Izglītībai un apmācībai ir izšķiroša nozīme zināšanu, prasmju un kompetenču nodrošināšanā un tādu vērtību un motivācijas veicināšanā, kas ir būtiskas, lai nodrošinātu taisnīgas un vienlīdzīgas pārmaiņas sabiedrībā. Tādā Eiropas rīcībā zaļas Eiropas izveides nolūkā, kuras pamatā ir Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā un Padomes Ieteikums par kopīgu vērtību veicināšanu, ir jāietver visi izglītības un apmācības līmeņi un veidi un visi dzīves posmi, veicinot pasākumus, kas uzsākti vietējā un reģionālā līmenī un sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, lai virzītos uz attiecīgo ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

pilnībā ir jāizpēta izglītības un apmācības potenciāls veicināt klimata ziņā neitrālas un zaļas Eiropas izveidi. Izglītībai un apmācībai ir izšķiroša nozīme zināšanu, prasmju un kompetenču nodrošināšanā un tādu vērtību un motivācijas veicināšanā, kas ir būtiskas, lai nodrošinātu taisnīgas un vienlīdzīgas pārmaiņas sabiedrībā. Tādā Eiropas rīcībā zaļas Eiropas izveides nolūkā, kuras pamatā ir Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā un Padomes Ieteikums par kopīgu vērtību veicināšanu, ir jāietver visi izglītības un apmācības līmeņi un veidi un visi dzīves posmi, veicinot pasākumus, kas uzsākti vietējā un reģionālā līmenī un sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, lai virzītos uz attiecīgo ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu;

| 8. | Eiropas sociālo tiesību pīlārs būtu jāīsteno Eiropas un dalībvalstu līmenī, pienācīgi ievērojot attiecīgās kompetences. Tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību būtu jāievēro visos dzīves posmos – no agras bērnības līdz pat vecumdienām – un visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos, veidojot sinerģiju ar centieniem saistībā ar Eiropas izglītības telpu. Īstenošanā īpaša uzmanība būtu jāpievērš faktiskas pieejamības, vienlīdzīgu iespēju un iekļaušanas politikai, nodrošinot piekļuvi mūžizglītībai un pāreju uz to; |
| --- | --- |

8.

Eiropas sociālo tiesību pīlārs būtu jāīsteno Eiropas un dalībvalstu līmenī, pienācīgi ievērojot attiecīgās kompetences. Tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību būtu jāievēro visos dzīves posmos – no agras bērnības līdz pat vecumdienām – un visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos, veidojot sinerģiju ar centieniem saistībā ar Eiropas izglītības telpu. Īstenošanā īpaša uzmanība būtu jāpievērš faktiskas pieejamības, vienlīdzīgu iespēju un iekļaušanas politikai, nodrošinot piekļuvi mūžizglītībai un pāreju uz to;

SAISTĪBĀ AR REDZĒJUMA PAR EIROPAS IZGLĪTĪBAS TELPAS TĀLĀKU IZSTRĀDI LĪDZ 2025. GADAM

UZSVER:

| 9. | to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai tiktu aizsargātas un veicinātas Savienības kopējās vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums un pamattiesības; |
| --- | --- |

9.

to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai tiktu aizsargātas un veicinātas Savienības kopējās vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums un pamattiesības;

| 10. | būtisko progresu, kas panākts virzībā uz Eiropas izglītības telpu, un to, cik svarīgi ir pastiprināt apņemšanos virzīties uz mērķu, uzdevumu un tvēruma vērienīgu tālāku attīstīšanu, lai redzējumu par Eiropas izglītības telpu padarītu par realitāti un Eiropu padarītu par vadošo mācību sabiedrību pasaulē; sekmēt tādu kultūru, kas rosina, dod iespējas un motivē cilvēkus un sabiedrību mācīties un ieviest jauninājumus, tostarp visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos un visos dzīves posmos; |
| --- | --- |

10.

būtisko progresu, kas panākts virzībā uz Eiropas izglītības telpu, un to, cik svarīgi ir pastiprināt apņemšanos virzīties uz mērķu, uzdevumu un tvēruma vērienīgu tālāku attīstīšanu, lai redzējumu par Eiropas izglītības telpu padarītu par realitāti un Eiropu padarītu par vadošo mācību sabiedrību pasaulē; sekmēt tādu kultūru, kas rosina, dod iespējas un motivē cilvēkus un sabiedrību mācīties un ieviest jauninājumus, tostarp visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos un visos dzīves posmos;

| 11. | to, cik svarīgi ir izstrādāt nākotnes stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā kā instrumentu, ar ko atbalsta un īsteno Eiropas izglītības telpu, veicinot tās sekmīgu īstenošanu un vērienīgu turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

11.

to, cik svarīgi ir izstrādāt nākotnes stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā kā instrumentu, ar ko atbalsta un īsteno Eiropas izglītības telpu, veicinot tās sekmīgu īstenošanu un vērienīgu turpmāko attīstību;

| 12. | programmas Erasmus+ būtisko nozīmi Eiropas izglītības telpas izveidē, jo tā piedāvā plašu piekļuvi mācību mobilitātei, kā arī pastiprinātas stratēģiskās partnerības un politikas atbalstu tādas izglītības, apmācības un jaunatnes politikas izveidei, kas ir iekļaujošāka, uz mūžizglītību un uz inovācijām balstīta un kurā tiek ņemts vērā dzimuma aspekts; |
| --- | --- |

12.

programmas Erasmus+ būtisko nozīmi Eiropas izglītības telpas izveidē, jo tā piedāvā plašu piekļuvi mācību mobilitātei, kā arī pastiprinātas stratēģiskās partnerības un politikas atbalstu tādas izglītības, apmācības un jaunatnes politikas izveidei, kas ir iekļaujošāka, uz mūžizglītību un uz inovācijām balstīta un kurā tiek ņemts vērā dzimuma aspekts;

| 13. | nepieciešamību turpināt centienus atbalstīt un attīstīt sadarbību dalībvalstu starpā Eiropas līmenī ar mērķi uzlabot mācīšanos no līdzbiedriem un savstarpēju mācīšanos, kā arī paraugprakses apmaiņu, vienlaikus likvidējot šķēršļus mācību mobilitātei, un atbalstīt dalībvalstis izglītības un apmācības sistēmu holistiskā attīstīšanā nolūkā uzlabot minēto sistēmu vispārējo ilgtspēju un tādējādi galu galā palielinot augšupējo sociālekonomisko konverģenci; |
| --- | --- |

13.

nepieciešamību turpināt centienus atbalstīt un attīstīt sadarbību dalībvalstu starpā Eiropas līmenī ar mērķi uzlabot mācīšanos no līdzbiedriem un savstarpēju mācīšanos, kā arī paraugprakses apmaiņu, vienlaikus likvidējot šķēršļus mācību mobilitātei, un atbalstīt dalībvalstis izglītības un apmācības sistēmu holistiskā attīstīšanā nolūkā uzlabot minēto sistēmu vispārējo ilgtspēju un tādējādi galu galā palielinot augšupējo sociālekonomisko konverģenci;

| 14. | nepieciešamību risināt un apsvērt globālās problēmas un iespējas, jo īpaši tādās jomās kā klimata pārmaiņas, digitalizācija, mākslīgais intelekts un maldinoša vai nepatiesa informācija, visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos veicinot zināšanu, prasmju un kompetenču attīstību, kā arī kritisko domāšanu – no pamatprasmēm līdz augsta līmeņa kvalifikācijai; |
| --- | --- |

14.

nepieciešamību risināt un apsvērt globālās problēmas un iespējas, jo īpaši tādās jomās kā klimata pārmaiņas, digitalizācija, mākslīgais intelekts un maldinoša vai nepatiesa informācija, visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos veicinot zināšanu, prasmju un kompetenču attīstību, kā arī kritisko domāšanu – no pamatprasmēm līdz augsta līmeņa kvalifikācijai;

AICINA KOMISIJU, TURPINOT ATTĪSTĪT EIROPAS IZGLĪTĪBAS TELPU UN TURPMĀKO STRATĒĢISKO SISTĒMU SADARBĪBAI IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS JOMĀ, SASKAŅĀ AR SAVĀM KOMPETENCĒM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 15. | atgādināt par mērķiem, kas pausti Padomes secinājumos par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu, proti, ka šīs telpas pamatā vajadzētu būt nepārtrauktai mūžizglītībai, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un aprūpes un turpinot ar skolu un profesionālo izglītību un apmācību līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai, un turpināt stingri rīkoties, lai likvidētu šķēršļus mācību mobilitātei, popularizētu un veicinātu mobilitāti un sadarbību izglītības un apmācības jomā un atbalstītu dalībvalstis izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanā, veicinātu valodu mācīšanu un mācīšanos, kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

15.

atgādināt par mērķiem, kas pausti Padomes secinājumos par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu, proti, ka šīs telpas pamatā vajadzētu būt nepārtrauktai mūžizglītībai, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un aprūpes un turpinot ar skolu un profesionālo izglītību un apmācību līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai, un turpināt stingri rīkoties, lai likvidētu šķēršļus mācību mobilitātei, popularizētu un veicinātu mobilitāti un sadarbību izglītības un apmācības jomā un atbalstītu dalībvalstis izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanā, veicinātu valodu mācīšanu un mācīšanos, kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu savstarpēju atzīšanu;

| 16. | veikt turpmākas iniciatīvas, lai izveidotu patiesu Eiropas izglītības telpu, tiecoties vēl vairāk attīstīt tās mērķus, uzdevumus un tvērumu un uzlabot tās saikni ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā, kurš sekos ET 2020 sistēmai; un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu visu izglītības un apmācības līmeņu un veidu vienlīdzīgu sekmēšanu; |
| --- | --- |

16.

veikt turpmākas iniciatīvas, lai izveidotu patiesu Eiropas izglītības telpu, tiecoties vēl vairāk attīstīt tās mērķus, uzdevumus un tvērumu un uzlabot tās saikni ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā, kurš sekos ET 2020 sistēmai; un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu visu izglītības un apmācības līmeņu un veidu vienlīdzīgu sekmēšanu;

| 17. | pilnībā izmantot Stratēģiskās programmas 2019.–2024. gadam prioritāšu potenciālu, konkrēti, palielinot ieguldījumus tajās kompetencēs, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu darba un mainīgās sabiedrības uzliktās prasības, kas izriet cita starpā no klimata pārmaiņām, globalizācijas, digitalizācijas, mākslīgā intelekta un robotizācijas, ar mērķi veicināt inovāciju, līdzdalību demokrātiskās sabiedrībās un sociālo iekļautību; |
| --- | --- |

17.

pilnībā izmantot Stratēģiskās programmas 2019.–2024. gadam prioritāšu potenciālu, konkrēti, palielinot ieguldījumus tajās kompetencēs, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu darba un mainīgās sabiedrības uzliktās prasības, kas izriet cita starpā no klimata pārmaiņām, globalizācijas, digitalizācijas, mākslīgā intelekta un robotizācijas, ar mērķi veicināt inovāciju, līdzdalību demokrātiskās sabiedrībās un sociālo iekļautību;

| 18. | iesaistīties kopīgās pārdomās par iespējām, atbilstīgiem politikas pasākumiem un sasniedzamajiem rezultātiem, kas palīdzētu sasniegt stratēģisko mērķi – klimatneitrālu un zaļu Eiropu un taisnīgu pāreju; un, izstrādājot Eiropas politiku attiecībā uz “zaļo Eiropu”, ņemt vērā izglītības un apmācības bagātīgo potenciālu, konkrēti, jo īpaši izmantot Erasmus+ un koncentrēties uz izglītojamo aktīvu līdzdalību izglītībā ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

18.

iesaistīties kopīgās pārdomās par iespējām, atbilstīgiem politikas pasākumiem un sasniedzamajiem rezultātiem, kas palīdzētu sasniegt stratēģisko mērķi – klimatneitrālu un zaļu Eiropu un taisnīgu pāreju; un, izstrādājot Eiropas politiku attiecībā uz “zaļo Eiropu”, ņemt vērā izglītības un apmācības bagātīgo potenciālu, konkrēti, jo īpaši izmantot Erasmus+ un koncentrēties uz izglītojamo aktīvu līdzdalību izglītībā ilgtspējīgai attīstībai;

| 19. | turpināt koordinētus centienus panākt progresu saistībā ar visaptverošu Digitālās izglītības rīcības plānu Eiropai un Koordinēto mākslīgā intelekta plānu, nodrošinot papildināmību, pievienoto vērtību, kā arī politikas mērķu un instrumentu koordināciju attiecībā uz Eiropas izglītības telpu; |
| --- | --- |

19.

turpināt koordinētus centienus panākt progresu saistībā ar visaptverošu Digitālās izglītības rīcības plānu Eiropai un Koordinēto mākslīgā intelekta plānu, nodrošinot papildināmību, pievienoto vērtību, kā arī politikas mērķu un instrumentu koordināciju attiecībā uz Eiropas izglītības telpu;

| 20. | pamatojoties uz ET 2020 sadarbības instrumentu kopumu, izstrādāt konkrētas uz nākotni orientētas un inovatīvas darba metodes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Pilnībā izpētīt iespējas izmantot sadarbības instrumentus, piemēram, starptautisku analīzi, pētniecības un mācību vizītes un sadarbības pilotprojektus, lai ieviestu inovācijas un izmēģinātu politikas un īstenošanas instrumentus, un lai, ņemot vērā notikumu attīstību gan Eiropā, gan pasaulē, izstrādātu un veicinātu pētniecībā balstītus tematiskos scenārijus un ilgtermiņa prognozes par darba un sabiedrības nākotni; |
| --- | --- |

20.

pamatojoties uz ET 2020 sadarbības instrumentu kopumu, izstrādāt konkrētas uz nākotni orientētas un inovatīvas darba metodes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Pilnībā izpētīt iespējas izmantot sadarbības instrumentus, piemēram, starptautisku analīzi, pētniecības un mācību vizītes un sadarbības pilotprojektus, lai ieviestu inovācijas un izmēģinātu politikas un īstenošanas instrumentus, un lai, ņemot vērā notikumu attīstību gan Eiropā, gan pasaulē, izstrādātu un veicinātu pētniecībā balstītus tematiskos scenārijus un ilgtermiņa prognozes par darba un sabiedrības nākotni;

| 21. | izstrādāt jaunus veidus, kā apmācīt un atbalstīt kompetentus, motivētus un augsti kvalificētus skolotājus, apmācītājus, pedagogus un skolu vadītājus, un kā veicināt viņu nepārtrauktu profesionālo izaugsmi un kvalitatīvu un uz pētniecību balstītu skolotāju izglītību; |
| --- | --- |

21.

izstrādāt jaunus veidus, kā apmācīt un atbalstīt kompetentus, motivētus un augsti kvalificētus skolotājus, apmācītājus, pedagogus un skolu vadītājus, un kā veicināt viņu nepārtrauktu profesionālo izaugsmi un kvalitatīvu un uz pētniecību balstītu skolotāju izglītību;

TURKLĀT AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR ATTIECĪGAJĀM KOMPETENCĒM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 22. | izglītības un apmācības jomā visiem izglītojamajiem veicināt digitālo prasmju un kompetenču, novatoriskuma un uz uzņēmējdarbību vērstas domāšanas attīstību, atverot izglītības sistēmu elastīgākām mācību iespējām un uzlabojot iespējas pārvietoties starp izglītības un apmācības ceļiem, kā arī nodrošinot iekļaujošas un inovatīvas pieejas, tostarp centienus novērst nevienlīdzību; |
| --- | --- |

22.

izglītības un apmācības jomā visiem izglītojamajiem veicināt digitālo prasmju un kompetenču, novatoriskuma un uz uzņēmējdarbību vērstas domāšanas attīstību, atverot izglītības sistēmu elastīgākām mācību iespējām un uzlabojot iespējas pārvietoties starp izglītības un apmācības ceļiem, kā arī nodrošinot iekļaujošas un inovatīvas pieejas, tostarp centienus novērst nevienlīdzību;

| 23. | atbalstīt uzlabojumus, kuru mērķis ir izveidot kvalitatīvas, iekļaujošas, mūžilgas, elastīgas un uz inovācijām balstītas izglītības un apmācības sistēmas, kurās tiek ņemts vērā dzimuma aspekts; |
| --- | --- |

23.

atbalstīt uzlabojumus, kuru mērķis ir izveidot kvalitatīvas, iekļaujošas, mūžilgas, elastīgas un uz inovācijām balstītas izglītības un apmācības sistēmas, kurās tiek ņemts vērā dzimuma aspekts;

| 24. | pilnībā izmantot visu attiecīgo izglītības un apmācības jomu potenciālu Eiropas izglītības telpas padziļināšanai un censties nodrošināt visu izglītības un apmācības līmeņu un veidu līdzsvaru un līdzdalību; |
| --- | --- |

24.

pilnībā izmantot visu attiecīgo izglītības un apmācības jomu potenciālu Eiropas izglītības telpas padziļināšanai un censties nodrošināt visu izglītības un apmācības līmeņu un veidu līdzsvaru un līdzdalību;

| 25. | turpināt iesaistīšanos nolūkā veidot iekļaujošas un kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmas, veicināt darbības ar mērķi sekmēt pamatkompetences un iekļaujošu, kvalitatīvu izglītību visiem, turpināt attīstīt Eiropas sadarbību skolu izglītības, profesionālās izglītības un apmācības, augstākās izglītības un pieaugušo izglītības jomā un veicināt izcilu mācīšanu visos izglītības līmeņos, tostarp, uzlabojot skolotāju pārrobežu mobilitāti un sadarbību, radot un attīstot izcilību profesionālajā izglītībā un apmācībā un veicinot visu veidu mācīšanos darbavietā; |
| --- | --- |

25.

turpināt iesaistīšanos nolūkā veidot iekļaujošas un kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmas, veicināt darbības ar mērķi sekmēt pamatkompetences un iekļaujošu, kvalitatīvu izglītību visiem, turpināt attīstīt Eiropas sadarbību skolu izglītības, profesionālās izglītības un apmācības, augstākās izglītības un pieaugušo izglītības jomā un veicināt izcilu mācīšanu visos izglītības līmeņos, tostarp, uzlabojot skolotāju pārrobežu mobilitāti un sadarbību, radot un attīstot izcilību profesionālajā izglītībā un apmācībā un veicinot visu veidu mācīšanos darbavietā;

| 26. | veicināt sadarbību un dalīšanos ar pierādījumiem par ieguvumiem, ko sniedz investīcijas izglītībā un apmācībā, jo labākas zināšanas, dati un analīze par ieguvumiem no efektīvām publiskajām investīcijām izglītībā un apmācībā var palīdzēt dalībvalstīm izveidot iekļaujošākas, efektīvākas un reaģētspējīgākas izglītības un apmācības sistēmas, vienlaikus izvairoties no papildu administratīvā sloga dalībvalstīm; |
| --- | --- |

26.

veicināt sadarbību un dalīšanos ar pierādījumiem par ieguvumiem, ko sniedz investīcijas izglītībā un apmācībā, jo labākas zināšanas, dati un analīze par ieguvumiem no efektīvām publiskajām investīcijām izglītībā un apmācībā var palīdzēt dalībvalstīm izveidot iekļaujošākas, efektīvākas un reaģētspējīgākas izglītības un apmācības sistēmas, vienlaikus izvairoties no papildu administratīvā sloga dalībvalstīm;

| 27. | saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes ieteikumu par absolventu gaitu apzināšanu veicināt kopīgu un piemērotu instrumentu izstrādi augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības iestāžu absolventu gaitu apzināšanai valsts līmenī; |
| --- | --- |

27.

saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes ieteikumu par absolventu gaitu apzināšanu veicināt kopīgu un piemērotu instrumentu izstrādi augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības iestāžu absolventu gaitu apzināšanai valsts līmenī;

NOLŪKĀ TURPINĀT ATTĪSTĪT INICIATĪVU “EIROPAS UNIVERSITĀTES”

ATZĪST:

| 28. | pirmo Eiropas universitāšu izveidi par vērienīgu iniciatīvu, kas var ļaut īstenot intensīvāku, inovatīvāku un strukturētāku sadarbību starp visu veidu augstākās izglītības iestādēm no visiem Eiropas reģioniem visos līmeņos un visās darbības jomās, sākot ar mācīšanos un mācīšanu un beidzot ar pētniecību un inovāciju; un uzskata, ka tas varētu būtiski uzlabot sadarbību starp iestādēm, piedāvājot dažādus iedvesmojošus redzējumus, modeļus un tēmas mijiedarbībai nolūkā turpināt Eiropas izglītības telpas attīstīšanu atbilstoši sabiedrības mainīgajām vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

pirmo Eiropas universitāšu izveidi par vērienīgu iniciatīvu, kas var ļaut īstenot intensīvāku, inovatīvāku un strukturētāku sadarbību starp visu veidu augstākās izglītības iestādēm no visiem Eiropas reģioniem visos līmeņos un visās darbības jomās, sākot ar mācīšanos un mācīšanu un beidzot ar pētniecību un inovāciju; un uzskata, ka tas varētu būtiski uzlabot sadarbību starp iestādēm, piedāvājot dažādus iedvesmojošus redzējumus, modeļus un tēmas mijiedarbībai nolūkā turpināt Eiropas izglītības telpas attīstīšanu atbilstoši sabiedrības mainīgajām vajadzībām;

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR ATTIECĪGAJĀM KOMPETENCĒM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 29. | meklēt veidus, kā palielināt informētību par Eiropas universitātēm un veicināt dažādu veidu augstākās izglītības iestāžu līdzdalību, nodrošinot iniciatīvai augstu kvalitāti, kā arī ģeogrāfisko un sociālo iekļautību, lai šo iniciatīvu padarītu par patiesi veiksmīgu:






  a) | veicinot attiecīgās informācijas apmaiņu starp pusēm nolūkā veicināt sadarbības centienus un uzlabot izmantoto pieeju efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

29.

meklēt veidus, kā palielināt informētību par Eiropas universitātēm un veicināt dažādu veidu augstākās izglītības iestāžu līdzdalību, nodrošinot iniciatīvai augstu kvalitāti, kā arī ģeogrāfisko un sociālo iekļautību, lai šo iniciatīvu padarītu par patiesi veiksmīgu:

a)

veicinot attiecīgās informācijas apmaiņu starp pusēm nolūkā veicināt sadarbības centienus un uzlabot izmantoto pieeju efektivitāti;

| b) | nodrošinot pienācīgu darbības vidi tādējādi, ka pēc iespējas labāk tiek izmantoti pieejamie resursi un tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai vajadzības gadījumā valstu līmenī novērstu iespējamus leģislatīvus un neleģislatīvus šķēršļus; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot pienācīgu darbības vidi tādējādi, ka pēc iespējas labāk tiek izmantoti pieejamie resursi un tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai vajadzības gadījumā valstu līmenī novērstu iespējamus leģislatīvus un neleģislatīvus šķēršļus;

| c) | izmantojot esošos un gaidāmos rīkus un instrumentus, lai veicinātu pārrobežu mobilitāti un sadarbību, piemēram, Eiropas pieeju kopīgu programmu kvalitātes nodrošināšanai un Eiropas studenta kartes iniciatīvu, un veicinot tādu saskaņoto saistību īstenošanu kā Padomes Ieteikums par to, kā sekmēt ārvalstīs iegūtu kvalifikāciju un mācību periodu automātisku savstarpēju atzīšanu, kā arī Eiropas augstākās izglītības telpas saistības; |
| --- | --- |

c)

izmantojot esošos un gaidāmos rīkus un instrumentus, lai veicinātu pārrobežu mobilitāti un sadarbību, piemēram, Eiropas pieeju kopīgu programmu kvalitātes nodrošināšanai un Eiropas studenta kartes iniciatīvu, un veicinot tādu saskaņoto saistību īstenošanu kā Padomes Ieteikums par to, kā sekmēt ārvalstīs iegūtu kvalifikāciju un mācību periodu automātisku savstarpēju atzīšanu, kā arī Eiropas augstākās izglītības telpas saistības;

| d) | apdomājot pašreizējo mācību mobilitātes politikas satvaru, kā arī Eiropas kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūru, lai novērtētu to piemērotību atbalstīt būtiskas pārmaiņas un stiprināt sadarbību augstākās izglītības jomā; |
| --- | --- |

d)

apdomājot pašreizējo mācību mobilitātes politikas satvaru, kā arī Eiropas kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūru, lai novērtētu to piemērotību atbalstīt būtiskas pārmaiņas un stiprināt sadarbību augstākās izglītības jomā;

| e) | apzinot priekšrocības un iespējas panākt uzlabojumus, pamatojoties uz kopīgu informāciju un iniciatīvas īstenošanas gaitas analīzi; |
| --- | --- |

e)

apzinot priekšrocības un iespējas panākt uzlabojumus, pamatojoties uz kopīgu informāciju un iniciatīvas īstenošanas gaitas analīzi;

| f) | izmantojot Eiropas universitāšu izmēģinājuma pieredzi un gūtās mācības, ko liek pamatā politikas veidošanai un turpmākai ar to saistītās sadarbības attīstīšanai izglītības un apmācības jomā, un izpētot vajadzību virzīt uz priekšu atbilstīgas politikas Eiropas universitātēm. |
| --- | --- |

f)

izmantojot Eiropas universitāšu izmēģinājuma pieredzi un gūtās mācības, ko liek pamatā politikas veidošanai un turpmākai ar to saistītās sadarbības attīstīšanai izglītības un apmācības jomā, un izpētot vajadzību virzīt uz priekšu atbilstīgas politikas Eiropas universitātēm.

---

PIELIKUMS

PIEŅEMOT ŠO REZOLŪCIJU, PADOME JO ĪPAŠI ATGĀDINA PAR ŠĀDIEM POLITIKAS DOKUMENTIEM:

| 1. | Padomes secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (2009. gada 12. maijs). |
| --- | --- |

1.

Padomes secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (2009. gada 12. maijs).

| 2. | Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (2012. gada 20. decembris). |
| --- | --- |

2.

Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (2012. gada 20. decembris).

| 3. | Deklarācija par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību (Parīze, 2015. gada 17. marts). |
| --- | --- |

3.

Deklarācija par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību (Parīze, 2015. gada 17. marts).

| 4. | Erevānas komunikē (2015. gada 15. maijs). |
| --- | --- |

4.

Erevānas komunikē (2015. gada 15. maijs).

| 5. | Padomes un Komisijas kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (2015. gada 23. un 24. novembris). |
| --- | --- |

5.

Padomes un Komisijas kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (2015. gada 23. un 24. novembris).

| 6. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par sociālekonomiskās attīstības un iekļautības sekmēšanu Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību – izglītības un apmācības ieguldījums 2016. gada Eiropas pusgadā (2016. gada 24. februāris). |
| --- | --- |

6.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par sociālekonomiskās attīstības un iekļautības sekmēšanu Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību – izglītības un apmācības ieguldījums 2016. gada Eiropas pusgadā (2016. gada 24. februāris).

| 7. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunā prasmju programma Eiropai” (2016. gada 10. jūnijs). |
| --- | --- |

7.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunā prasmju programma Eiropai” (2016. gada 10. jūnijs).

| 8. | Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016. gada 19. decembris) |
| --- | --- |

8.

Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016. gada 19. decembris)

| 9. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iekļautību daudzveidībā, lai nodrošinātu augstas kvalitātes izglītību visiem iedzīvotājiem (2017. gada 17. februāris). |
| --- | --- |

9.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iekļautību daudzveidībā, lai nodrošinātu augstas kvalitātes izglītību visiem iedzīvotājiem (2017. gada 17. februāris).

| 10. | Padomes Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai (2017. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

10.

Padomes Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai (2017. gada 22. maijs).

| 11. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” – Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmē Gēteborgā (2017. gada 17. novembris). |
| --- | --- |

11.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” – Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmē Gēteborgā (2017. gada 17. novembris).

| 12. | Padomes Ieteikums par absolventu gaitu apzināšanu (2017. gada 20. novembris). |
| --- | --- |

12.

Padomes Ieteikums par absolventu gaitu apzināšanu (2017. gada 20. novembris).

| 13. | Padomes secinājumi par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu (2017. gada 20. novembris). |
| --- | --- |

13.

Padomes secinājumi par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu (2017. gada 20. novembris).

| 14. | Padomes secinājumi par skolu attīstību un izcilu mācīšanu (2017. gada 20. novembris). |
| --- | --- |

14.

Padomes secinājumi par skolu attīstību un izcilu mācīšanu (2017. gada 20. novembris).

| 15. | Eiropadomes secinājumi (2017. gada 17. decembris). |
| --- | --- |

15.

Eiropadomes secinājumi (2017. gada 17. decembris).

| 16. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu (2018. gada 17. janvāris). |
| --- | --- |

16.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu (2018. gada 17. janvāris).

| 17. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Erasmus+ programmas starpposma novērtējumu (2018. gada 31. janvāris). |
| --- | --- |

17.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Erasmus+ programmas starpposma novērtējumu (2018. gada 31. janvāris).

| 18. | Padomes Ieteikums par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (2018. gada 15. marts). |
| --- | --- |

18.

Padomes Ieteikums par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (2018. gada 15. marts).

| 19. | Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (2018. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

19.

Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (2018. gada 22. maijs).

| 20. | Padomes Ieteikums par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (2018. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

20.

Padomes Ieteikums par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (2018. gada 22. maijs).

| 21. | Padomes ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (2018. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

21.

Padomes ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (2018. gada 22. maijs).

| 22. | Parīzes komunikē (2018. gada 25. maijs). |
| --- | --- |

22.

Parīzes komunikē (2018. gada 25. maijs).

| 23. | Padomes ieteikums par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (2018. gada 26. novembris). |
| --- | --- |

23.

Padomes ieteikums par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (2018. gada 26. novembris).

| 24. | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Koordinētais mākslīgā intelekta plāns” (2018. gada 7. decembris). |
| --- | --- |

24.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Koordinētais mākslīgā intelekta plāns” (2018. gada 7. decembris).

| 25. | Padomes secinājumi “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam” (2019. gada 9. aprīlis). |
| --- | --- |

25.

Padomes secinājumi “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam” (2019. gada 9. aprīlis).

| 26. | Padomes Ieteikums par kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (2019. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

26.

Padomes Ieteikums par kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (2019. gada 22. maijs).

| 27. | Padomes Ieteikums par visaptverošu pieeju valodu mācīšanai un apguvei (2019. gada 22. maijs). |
| --- | --- |

27.

Padomes Ieteikums par visaptverošu pieeju valodu mācīšanai un apguvei (2019. gada 22. maijs).

| 28. | Padomes secinājumi par augsti digitalizētas Eiropas nākotni pēc 2020. gada: “Visas Savienības digitālās un ekonomiskās konkurētspējas un digitālās kohēzijas stiprināšana” (2019. gada 7. jūnijs). |
| --- | --- |

28.

Padomes secinājumi par augsti digitalizētas Eiropas nākotni pēc 2020. gada: “Visas Savienības digitālās un ekonomiskās konkurētspējas un digitālās kohēzijas stiprināšana” (2019. gada 7. jūnijs).

| 29. | Eiropadome: Jauna Stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam. |
| --- | --- |

29.

Eiropadome: Jauna Stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9600 – Saudi Aramco Development Company / Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/02)

Komisija 2019. gada 7. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9600. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9600. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/8

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9539 – BNP Paribas / Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets))

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/03)

Komisija 2019. gada 8. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9539. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9539. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/9

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9484 – Semler/VWFS/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/04)

Komisija 2019. gada 5. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9484. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9484. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9319 – DP World / P&O Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/05)

Komisija 2019. gada 26. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9319. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9319. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9367 – Mirova/Predica/Indigo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/06)

Komisija 2019. gada 26. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9367. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9367. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/12

---

Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi

(2019/C 389/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT politisko kontekstu, kas izklāstīts šo secinājumu pielikumā,

ATZĪST:

| 1. | ka saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra (1) pirmo principu ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū; |
| --- | --- |

1.

ka saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra (1) pirmo principu ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt darbu darba tirgū;

| 2. | ka mūžizglītība ietver mācīšanos, kas sākas ar izglītību un aprūpi agrīnā pirmsskolas vecumā un turpinās līdz pat izglītībai pensijas vecumā, tostarp visu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās spektru, un tās mērķis ir uzlabot zināšanas, prasmes un kompetences personiskā, pilsoniskā, sociālā un/vai nodarbinātības aspektā. Mūžizglītības nozīmē ikviens cilvēks tiek uzskatīts par tādu, kas var mācīties, un tā ļauj visām personām iegūt attiecīgās zināšanas, lai tās kā aktīvi pilsoņi varētu piedalīties zināšanu sabiedrībā un darba tirgū, un tādējādi atvieglo Eiropas pilsoņu brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

2.

ka mūžizglītība ietver mācīšanos, kas sākas ar izglītību un aprūpi agrīnā pirmsskolas vecumā un turpinās līdz pat izglītībai pensijas vecumā, tostarp visu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās spektru, un tās mērķis ir uzlabot zināšanas, prasmes un kompetences personiskā, pilsoniskā, sociālā un/vai nodarbinātības aspektā. Mūžizglītības nozīmē ikviens cilvēks tiek uzskatīts par tādu, kas var mācīties, un tā ļauj visām personām iegūt attiecīgās zināšanas, lai tās kā aktīvi pilsoņi varētu piedalīties zināšanu sabiedrībā un darba tirgū, un tādējādi atvieglo Eiropas pilsoņu brīvu pārvietošanos;

| 3. | ka pašreizējo sabiedrības un ekonomikas problēmu risināšanai ir vajadzīgas pieejas, kuras iesaista un motivē izglītojamos, sabiedrību un darba devējus un nodrošina tiem iespējas rīkoties proaktīvāk un stratēģiskāk, lai mūžizglītību pārvērstu par realitāti visiem, un to, cik svarīga ir sistemātiska un mērķtiecīga koordinācija visās attiecīgajās politikas jomās, lai sekmīgi īstenotu mūžizglītības politiku, kā arī to, ka sociālajiem partneriem ir izšķirīga loma šīs politikas izstrādē, ieviešanā un sekmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

3.

ka pašreizējo sabiedrības un ekonomikas problēmu risināšanai ir vajadzīgas pieejas, kuras iesaista un motivē izglītojamos, sabiedrību un darba devējus un nodrošina tiem iespējas rīkoties proaktīvāk un stratēģiskāk, lai mūžizglītību pārvērstu par realitāti visiem, un to, cik svarīga ir sistemātiska un mērķtiecīga koordinācija visās attiecīgajās politikas jomās, lai sekmīgi īstenotu mūžizglītības politiku, kā arī to, ka sociālajiem partneriem ir izšķirīga loma šīs politikas izstrādē, ieviešanā un sekmīgā īstenošanā;

| 4. | cik svarīgi ir veicināt vienlīdzīgas iespējas saistībā ar līdzdalību mūžizglītībā un piekļuvi tai ikvienam neatkarīgi no izcelsmes, atzīstot un izmantojot iepriekš iegūtās zināšanas, prasmes un kompetences, un tādējādi veicinot nepārtrauktu, daudzkārtēju un vienmērīgu pāreju starp dažādiem izglītības un apmācības līmeņiem un veidiem; |
| --- | --- |

4.

cik svarīgi ir veicināt vienlīdzīgas iespējas saistībā ar līdzdalību mūžizglītībā un piekļuvi tai ikvienam neatkarīgi no izcelsmes, atzīstot un izmantojot iepriekš iegūtās zināšanas, prasmes un kompetences, un tādējādi veicinot nepārtrauktu, daudzkārtēju un vienmērīgu pāreju starp dažādiem izglītības un apmācības līmeņiem un veidiem;

| 5. | ka mūžizglītības politikai ir galvenā loma Eiropas sadarbībā izglītības un apmācības jomā un programmā Erasmus+ un svarīga nozīme valstu izglītības un apmācības, nodarbinātības un sociālajā politikā, kā arī demokrātiskas līdzdalības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

5.

ka mūžizglītības politikai ir galvenā loma Eiropas sadarbībā izglītības un apmācības jomā un programmā Erasmus+ un svarīga nozīme valstu izglītības un apmācības, nodarbinātības un sociālajā politikā, kā arī demokrātiskas līdzdalības nodrošināšanā;

| 6. | ka mūžizglītība ir svarīga, lai indivīdiem, sabiedrībai un darba pasaulei nodrošinātu un radītu iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, vienlaikus veicinot sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

6.

ka mūžizglītība ir svarīga, lai indivīdiem, sabiedrībai un darba pasaulei nodrošinātu un radītu iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, vienlaikus veicinot sociālo iekļaušanu;

UZSVER:

| 7. | Savienības un dalībvalstu apņemšanos īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

7.

Savienības un dalībvalstu apņemšanos īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 8. | jauno Stratēģisko programmu 2019.–2024. gadam (2), kurā par stratēģiskām prioritātēm ir noteikta spēcīgas un dzīvīgas ekonomikas bāzes attīstība un klimatneitrālas, zaļas, taisnīgas un sociālas Eiropas veidošana un uzsvērta digitālās pārveides politika, kas iemieso mūsu sabiedrības vērtības un veicina iekļautību; un atzīst, ka ir jāpalielina ieguldījumi cilvēku prasmēs un izglītībā, vienlaikus nodrošinot pamatu ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei ilgtermiņā; ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir jāīsteno ES un dalībvalstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences un subsidiaritātes principu un vienlaikus paturot prātā, ka īpaša vērība ir jāvelta sociālajiem jautājumiem, riskiem un atstumtībai, kas rodas nevienlīdzības un izglītības atšķirību dēļ; |
| --- | --- |

8.

jauno Stratēģisko programmu 2019.–2024. gadam (2), kurā par stratēģiskām prioritātēm ir noteikta spēcīgas un dzīvīgas ekonomikas bāzes attīstība un klimatneitrālas, zaļas, taisnīgas un sociālas Eiropas veidošana un uzsvērta digitālās pārveides politika, kas iemieso mūsu sabiedrības vērtības un veicina iekļautību; un atzīst, ka ir jāpalielina ieguldījumi cilvēku prasmēs un izglītībā, vienlaikus nodrošinot pamatu ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei ilgtermiņā; ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir jāīsteno ES un dalībvalstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences un subsidiaritātes principu un vienlaikus paturot prātā, ka īpaša vērība ir jāvelta sociālajiem jautājumiem, riskiem un atstumtībai, kas rodas nevienlīdzības un izglītības atšķirību dēļ;

| 9. | jauno “labklājības ekonomikas” koncepciju, ar ko cenšas panākt, lai politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas centrā būtu cilvēki un viņu labklājība; |
| --- | --- |

9.

jauno “labklājības ekonomikas” koncepciju, ar ko cenšas panākt, lai politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas centrā būtu cilvēki un viņu labklājība;

ATGĀDINA, KA:

| 10. | secinājumos par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu Padome norādīja, ka Eiropas izglītības telpas pamatā būtu jāliek nepārtraukta mūžizglītība, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un aprūpes, turpinot ar skolu un profesionālo izglītību un apmācību, līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai, iekļaujot neformālu un ikdienēju mācīšanos; |
| --- | --- |

10.

secinājumos par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu Padome norādīja, ka Eiropas izglītības telpas pamatā būtu jāliek nepārtraukta mūžizglītība, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un aprūpes, turpinot ar skolu un profesionālo izglītību un apmācību, līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai, iekļaujot neformālu un ikdienēju mācīšanos;

UZSKATA, KA:

| 11. | mūsu sabiedrības pašreizējā tehnoloģiskā un digitālā pārveide maina ekonomikas ainu, darba pasauli un pilsonisko līdzdalību un tādējādi tā varētu būtiski ietekmēt sociālo kohēziju un vienlīdzību; |
| --- | --- |

11.

mūsu sabiedrības pašreizējā tehnoloģiskā un digitālā pārveide maina ekonomikas ainu, darba pasauli un pilsonisko līdzdalību un tādējādi tā varētu būtiski ietekmēt sociālo kohēziju un vienlīdzību;

| 12. | veidojot Eiropas digitālās pārveides politiku, izglītības un apmācības politikai ir izšķirīga nozīme labklājības un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā Eiropā. Ieguldījumi jaunās zināšanās, prasmēs un kompetencēs ir būtisks faktors Eiropas konkurētspējas un produktivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

12.

veidojot Eiropas digitālās pārveides politiku, izglītības un apmācības politikai ir izšķirīga nozīme labklājības un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā Eiropā. Ieguldījumi jaunās zināšanās, prasmēs un kompetencēs ir būtisks faktors Eiropas konkurētspējas un produktivitātes uzlabošanai;

| 13. | tehnoloģiju un jo īpaši mākslīgā intelekta (MI) attīstībai ir ievērojams potenciāls radīt jauna veida ekonomiskās un pilsoniskās aktivitātes, prasmes, darbvietas un pakalpojumus. Jāizstrādā efektīva izglītības un apmācības politika, instrumenti un pasākumi, ar ko nodrošina, ka ikvienam ir atbilstošās zināšanas, prasmes un kompetences, lai pilnībā piedalītos sabiedrībā, kas pārveidojas, un vienlaikus jāveicina izpratne par ētiska rakstura bažām un riskiem, ko rada iespējama tehnoloģijas ļaunprātīga izmantošana; |
| --- | --- |

13.

tehnoloģiju un jo īpaši mākslīgā intelekta (MI) attīstībai ir ievērojams potenciāls radīt jauna veida ekonomiskās un pilsoniskās aktivitātes, prasmes, darbvietas un pakalpojumus. Jāizstrādā efektīva izglītības un apmācības politika, instrumenti un pasākumi, ar ko nodrošina, ka ikvienam ir atbilstošās zināšanas, prasmes un kompetences, lai pilnībā piedalītos sabiedrībā, kas pārveidojas, un vienlaikus jāveicina izpratne par ētiska rakstura bažām un riskiem, ko rada iespējama tehnoloģijas ļaunprātīga izmantošana;

| 14. | tehnoloģiskā pārveide palielina pieprasījumu pēc augsta līmeņa prasmēm un kompetencēm, pēc pielāgošanās spējām un karjeras pārvaldības prasmēm, savukārt vienlaikus samazinās pieprasījums pēc zemas kvalifikācijas prasmēm, kas izmantojamas rutīnveida un monotonos darbos. Tehnoloģiskās pārveides ietekme laika, vietas un mēroga ziņā atšķiras, jo dažas nozares un jomas tiek skartas vairāk nekā citas. Laba mūžizglītības nodrošināšana un laba karjeras konsultēšana visa mūža garumā var palīdzēt mazināt plaisu starp augsti kvalificētiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem darba tirgū; |
| --- | --- |

14.

tehnoloģiskā pārveide palielina pieprasījumu pēc augsta līmeņa prasmēm un kompetencēm, pēc pielāgošanās spējām un karjeras pārvaldības prasmēm, savukārt vienlaikus samazinās pieprasījums pēc zemas kvalifikācijas prasmēm, kas izmantojamas rutīnveida un monotonos darbos. Tehnoloģiskās pārveides ietekme laika, vietas un mēroga ziņā atšķiras, jo dažas nozares un jomas tiek skartas vairāk nekā citas. Laba mūžizglītības nodrošināšana un laba karjeras konsultēšana visa mūža garumā var palīdzēt mazināt plaisu starp augsti kvalificētiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem darba tirgū;

| 15. | Eiropā milzīga problēma ir pieaugušo iedzīvotāju pārkvalificēšana un profesionālā pilnveidošana. Tāpēc ieguldīt pamatprasmēs un pamatkompetencēs ir svarīgāk nekā jebkad agrāk. Kvalitatīva, iekļaujoša izglītība (formāla, neformāla, ikdienēja mācīšanās, kā arī mācīšanās darbavietā) un plaša pieeja kompetenču pilnveidei uzlabo pamatprasmju apguvi un sekmē virzību uz attīstītākām prasmēm un kompetencēm; |
| --- | --- |

15.

Eiropā milzīga problēma ir pieaugušo iedzīvotāju pārkvalificēšana un profesionālā pilnveidošana. Tāpēc ieguldīt pamatprasmēs un pamatkompetencēs ir svarīgāk nekā jebkad agrāk. Kvalitatīva, iekļaujoša izglītība (formāla, neformāla, ikdienēja mācīšanās, kā arī mācīšanās darbavietā) un plaša pieeja kompetenču pilnveidei uzlabo pamatprasmju apguvi un sekmē virzību uz attīstītākām prasmēm un kompetencēm;

| 16. | nevienlīdzība attiecībā uz piekļuvi pieaugušo izglītībai un tās nodrošināšanu joprojām ir problēma, jo pieaugušo līdzdalība mācību pasākumos joprojām ir zema un it sevišķi pieaugušajiem ar zemu kvalifikāciju ir nepieciešams spēcīgāks atbalsts, lai tie iesaistītos mācīšanās procesā (3). Būtu jāpieliek lielākas pūles, lai cilvēkus, kas atrodas sociāli nelabvēlīgā situācijā, iesaistītu mūžizglītībā un viņi varētu iekļūt, atgriezties vai palikt darba tirgū, un lai atbalstītu viņu karjeras attīstību; |
| --- | --- |

16.

nevienlīdzība attiecībā uz piekļuvi pieaugušo izglītībai un tās nodrošināšanu joprojām ir problēma, jo pieaugušo līdzdalība mācību pasākumos joprojām ir zema un it sevišķi pieaugušajiem ar zemu kvalifikāciju ir nepieciešams spēcīgāks atbalsts, lai tie iesaistītos mācīšanās procesā (3). Būtu jāpieliek lielākas pūles, lai cilvēkus, kas atrodas sociāli nelabvēlīgā situācijā, iesaistītu mūžizglītībā un viņi varētu iekļūt, atgriezties vai palikt darba tirgū, un lai atbalstītu viņu karjeras attīstību;

| 17. | pašreizējās demogrāfiskās pārmaiņas rada iespējas un problēmas gan individuālā, gan sabiedrības līmenī, jo zemā dzimstības līmeņa un garāka paredzamā mūža ilguma dēļ daudzu dalībvalstu sabiedrības struktūrā arvien pieaug vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars (4); |
| --- | --- |

17.

pašreizējās demogrāfiskās pārmaiņas rada iespējas un problēmas gan individuālā, gan sabiedrības līmenī, jo zemā dzimstības līmeņa un garāka paredzamā mūža ilguma dēļ daudzu dalībvalstu sabiedrības struktūrā arvien pieaug vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars (4);

| 18. | tas, ka tiek labāk atzīts vecāka gadagājuma cilvēku potenciāls un sekmētas viņu iespējas, kā arī iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē, pat vēlākā dzīves posmā, palīdz veidot saliedētu sabiedrību. Mūžizglītība ir izšķirīgs faktors vecāka gadagājuma iedzīvotāju veselīgai novecošanai un aktīvai līdzdalībai sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

18.

tas, ka tiek labāk atzīts vecāka gadagājuma cilvēku potenciāls un sekmētas viņu iespējas, kā arī iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē, pat vēlākā dzīves posmā, palīdz veidot saliedētu sabiedrību. Mūžizglītība ir izšķirīgs faktors vecāka gadagājuma iedzīvotāju veselīgai novecošanai un aktīvai līdzdalībai sociālajā un ekonomiskajā dzīvē;

| 19. | agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes, kā arī pamatizglītības un neformālās mācīšanās pasākumu augsta kvalitāte, iekļautība un piekļūstamība ir būtiski politikas virzieni, kuros jāstrādā, lai reaģētu uz demogrāfiskajām pārmaiņām, nodrošinātu, ka bērniem un jauniešiem ir nākotnes vajadzībām atbilstošās zināšanas, prasmes un kompetences, novērstu priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, nabadzības un sociālās atstumtības risku un nodrošinātu jēgpilnu dzīvi; |
| --- | --- |

19.

agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes, kā arī pamatizglītības un neformālās mācīšanās pasākumu augsta kvalitāte, iekļautība un piekļūstamība ir būtiski politikas virzieni, kuros jāstrādā, lai reaģētu uz demogrāfiskajām pārmaiņām, nodrošinātu, ka bērniem un jauniešiem ir nākotnes vajadzībām atbilstošās zināšanas, prasmes un kompetences, novērstu priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, nabadzības un sociālās atstumtības risku un nodrošinātu jēgpilnu dzīvi;

| 20. | ir steidzami vēl vairāk jāveicina dzimumu līdztiesība un jāsekmē vienlīdzīga piekļuve izglītībai un apmācībai, jo īpaši nozarēs un profesijās, kurās dominē viena dzimuma pārstāvji. Eiropā sievietes nav pietiekami pārstāvētas STEM nozarēs, jo īpaši digitālajā nozarē, kur viņu līdzdalība turpina samazināties. Pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm STEM nozarēs un jo īpaši digitālajā nozarē ir svarīga Eiropas sabiedrības un ekonomikas attīstībai (5). Izglītība un apmācība var palīdzēt novērst plaisu starp dzimumiem digitālajā nozarē; |
| --- | --- |

20.

ir steidzami vēl vairāk jāveicina dzimumu līdztiesība un jāsekmē vienlīdzīga piekļuve izglītībai un apmācībai, jo īpaši nozarēs un profesijās, kurās dominē viena dzimuma pārstāvji. Eiropā sievietes nav pietiekami pārstāvētas STEM nozarēs, jo īpaši digitālajā nozarē, kur viņu līdzdalība turpina samazināties. Pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm STEM nozarēs un jo īpaši digitālajā nozarē ir svarīga Eiropas sabiedrības un ekonomikas attīstībai (5). Izglītība un apmācība var palīdzēt novērst plaisu starp dzimumiem digitālajā nozarē;

UZSVER:

| 21. | nepieciešamību ievērojami veicināt mūžizglītības politiku un nodrošināšanu, lai labāk reaģētu uz mainīgas sabiedrības problēmām; |
| --- | --- |

21.

nepieciešamību ievērojami veicināt mūžizglītības politiku un nodrošināšanu, lai labāk reaģētu uz mainīgas sabiedrības problēmām;

| 22. | to, ka pastāvīgi centieni īstenot Padomes ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem ir izšķirīgs solis ceļā uz efektīvu mūžizglītības politiku. Tomēr, lai to papildinātu un paplašinātu iespējas ikvienam, būs vajadzīgi papildu centieni un plašāks politikas virzienu un instrumentu klāsts; |
| --- | --- |

22.

to, ka pastāvīgi centieni īstenot Padomes ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem ir izšķirīgs solis ceļā uz efektīvu mūžizglītības politiku. Tomēr, lai to papildinātu un paplašinātu iespējas ikvienam, būs vajadzīgi papildu centieni un plašāks politikas virzienu un instrumentu klāsts;

| 23. | apņemšanos turpināt vērienīgi attīstīt Eiropas izglītības telpu, lai padarītu Eiropu par vadošo uz mācībām orientēto sabiedrību pasaulē, sekmējot kultūru, kas rosina, dod iespējas un motivē cilvēkus un sabiedrību pastāvīgi mācīties un ieviest jauninājumus, tostarp visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos, kā arī visos dzīves posmos; |
| --- | --- |

23.

apņemšanos turpināt vērienīgi attīstīt Eiropas izglītības telpu, lai padarītu Eiropu par vadošo uz mācībām orientēto sabiedrību pasaulē, sekmējot kultūru, kas rosina, dod iespējas un motivē cilvēkus un sabiedrību pastāvīgi mācīties un ieviest jauninājumus, tostarp visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos, kā arī visos dzīves posmos;

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 24. | izstrādāt stratēģiskas pieejas mūžizglītības politikas veicināšanai un atzīt mūžizglītības potenciālu iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes atbalstīšanā un reaģēšanā uz tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tostarp, veicot šādus pasākumus:






  a) | visaptverošā veidā attīstīt izglītības un apmācības sistēmas, lai radītu nepārtrauktus un vienlaidu mācīšanās ceļus un pārejas atbilstoši izglītojamo individuālajām vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

24.

izstrādāt stratēģiskas pieejas mūžizglītības politikas veicināšanai un atzīt mūžizglītības potenciālu iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes atbalstīšanā un reaģēšanā uz tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tostarp, veicot šādus pasākumus:

a)

visaptverošā veidā attīstīt izglītības un apmācības sistēmas, lai radītu nepārtrauktus un vienlaidu mācīšanās ceļus un pārejas atbilstoši izglītojamo individuālajām vajadzībām;

| b) | stiprināt taisnīgumu izglītībā, izstrādājot tādu politiku, kuras mērķis ir veicināt visiem piekļuvi iedibinātiem izaugsmes ceļiem un nepieļaut izglītības strupceļu veidošanos izglītības un apmācības sistēmās; |
| --- | --- |

b)

stiprināt taisnīgumu izglītībā, izstrādājot tādu politiku, kuras mērķis ir veicināt visiem piekļuvi iedibinātiem izaugsmes ceļiem un nepieļaut izglītības strupceļu veidošanos izglītības un apmācības sistēmās;

| c) | palielināt izglītības un apmācības sistēmu reaģētspēju, lai tās varētu apmierināt izglītojamo vajadzības un spētu reaģēt uz straujajām pārmaiņām darba tirgū un sabiedrībā, īpašu uzmanību pievēršot tām jomām, ko visvairāk skar tehnoloģiskas pārmaiņas un kas ir vissvarīgākās saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī īpaši pievēršoties nepieciešamībai steidzami uzlabot mūsu ekoloģiskās pēdas nospiedumu un veicināt izglītību ilgtspējīgai attīstībai kā inovācijas, noturības un pārveidojošas rīcības virzītājspēku, vienlaikus ņemot vērā atšķirīgās un mainīgās zināšanu, prasmju un kompetenču vajadzības; |
| --- | --- |

c)

palielināt izglītības un apmācības sistēmu reaģētspēju, lai tās varētu apmierināt izglītojamo vajadzības un spētu reaģēt uz straujajām pārmaiņām darba tirgū un sabiedrībā, īpašu uzmanību pievēršot tām jomām, ko visvairāk skar tehnoloģiskas pārmaiņas un kas ir vissvarīgākās saistībā ar klimata pārmaiņām, kā arī īpaši pievēršoties nepieciešamībai steidzami uzlabot mūsu ekoloģiskās pēdas nospiedumu un veicināt izglītību ilgtspējīgai attīstībai kā inovācijas, noturības un pārveidojošas rīcības virzītājspēku, vienlaikus ņemot vērā atšķirīgās un mainīgās zināšanu, prasmju un kompetenču vajadzības;

| d) | atbalstīt vieglu pāreju starp dažādiem izglītības un apmācības līmeņiem un sektoriem, sekmējot alternatīvus mācīšanās ceļus, nodrošinot konsultācijas, mudinot piedāvāt dažādu veidu mācīšanos un veicinot daudzveidīgas mācīšanās vides, kā arī atbalstot jaunas mācīšanās un mācīšanas metodes visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos un validējot prasmes un kompetences neatkarīgi no tā, kur vai kā tās ir iegūtas, – ja tas ir iespējams; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt vieglu pāreju starp dažādiem izglītības un apmācības līmeņiem un sektoriem, sekmējot alternatīvus mācīšanās ceļus, nodrošinot konsultācijas, mudinot piedāvāt dažādu veidu mācīšanos un veicinot daudzveidīgas mācīšanās vides, kā arī atbalstot jaunas mācīšanās un mācīšanas metodes visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos un validējot prasmes un kompetences neatkarīgi no tā, kur vai kā tās ir iegūtas, – ja tas ir iespējams;

| e) | izpētīt iespējas veidot elastīgus, personalizētus un uz izglītojamajiem orientētus mācīšanās ceļus un mērķtiecīgus pasākumus neaizsargātām grupām, pamatojoties, piemēram, uz modulāru un mācīšanās rezultātos balstītu pieeju, kas atvieglo mācīšanās pielāgošanu individuālām un profesionālām vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

izpētīt iespējas veidot elastīgus, personalizētus un uz izglītojamajiem orientētus mācīšanās ceļus un mērķtiecīgus pasākumus neaizsargātām grupām, pamatojoties, piemēram, uz modulāru un mācīšanās rezultātos balstītu pieeju, kas atvieglo mācīšanās pielāgošanu individuālām un profesionālām vajadzībām;

| f) | uzsvērt, cik svarīgi ir nepārtraukti pilnveidot skolotāju, skolotāju izglītotāju, skolu vadītāju, apmācītāju, konsultāciju sniedzēju, jaunatnes darbinieku un karjeras konsultantu kompetenci, lai nodrošinātu nepārtrauktas mācīšanās mērķiem vajadzīgās prasmes un kompetences, kas visiem ir pieejamas; |
| --- | --- |

f)

uzsvērt, cik svarīgi ir nepārtraukti pilnveidot skolotāju, skolotāju izglītotāju, skolu vadītāju, apmācītāju, konsultāciju sniedzēju, jaunatnes darbinieku un karjeras konsultantu kompetenci, lai nodrošinātu nepārtrauktas mācīšanās mērķiem vajadzīgās prasmes un kompetences, kas visiem ir pieejamas;

| g) | pilnīgā saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu veicināt tādu datu apmaiņu un pieejamību, kuri ir svarīgi, lai nodrošinātu izglītojamajiem iespējas pārvaldīt un izmantot savus ar mācīšanos saistītos datus un attiecībā uz to izdarīt apzinātu izvēli un pieņemt pārdomātus lēmumus visa mūža garumā; |
| --- | --- |

g)

pilnīgā saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu veicināt tādu datu apmaiņu un pieejamību, kuri ir svarīgi, lai nodrošinātu izglītojamajiem iespējas pārvaldīt un izmantot savus ar mācīšanos saistītos datus un attiecībā uz to izdarīt apzinātu izvēli un pieņemt pārdomātus lēmumus visa mūža garumā;

| h) | izpētīt, cik liels ir MI potenciāls atbalstīt augstas kvalitātes un personalizētu izglītību un apmācību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču pilnveidi. Šajos centienos īpaša uzmanība būtu jāpievērš iekļautībai un taisnīgumam, palielinot MI uzticamu izmantošanu izglītībā un apmācībā, lai apzinātu izglītības problēmas un veicinātu mācīšanās procesus; |
| --- | --- |

h)

izpētīt, cik liels ir MI potenciāls atbalstīt augstas kvalitātes un personalizētu izglītību un apmācību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču pilnveidi. Šajos centienos īpaša uzmanība būtu jāpievērš iekļautībai un taisnīgumam, palielinot MI uzticamu izmantošanu izglītībā un apmācībā, lai apzinātu izglītības problēmas un veicinātu mācīšanās procesus;

| i) | turpināt centienus īstenot Padomes Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu; |
| --- | --- |

i)

turpināt centienus īstenot Padomes Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu;

AICINA KOMISIJU, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTI UN CIEŠĀ SADARBĪBĀ AR DALĪBVALSTĪM:

| 25. | ievērojami veicināt aktīvas, efektīvas un uz nākotni vērstas mūžizglītības stratēģijas un politiku ar mērķi pastiprināt dalību mūžizglītībā visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos; |
| --- | --- |

25.

ievērojami veicināt aktīvas, efektīvas un uz nākotni vērstas mūžizglītības stratēģijas un politiku ar mērķi pastiprināt dalību mūžizglītībā visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos;

| 26. | atjaunināt pašreizējās mūžizglītības politikas efektivitāti, mērogu un mērķgrupas, lai labāk reaģētu uz mācīšanās vajadzībām, kas izriet no pārmaiņām sabiedrībā un darba pasaulē, tostarp, turpinot attīstīt Eiropas izglītības telpu, ņemot vērā mūžizglītības aspektu turpmākajā stratēģiskajā sistēmā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un izmantojot Erasmus+, Eiropas Sociālā fonda un citu attiecīgo Savienības instrumentu sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

26.

atjaunināt pašreizējās mūžizglītības politikas efektivitāti, mērogu un mērķgrupas, lai labāk reaģētu uz mācīšanās vajadzībām, kas izriet no pārmaiņām sabiedrībā un darba pasaulē, tostarp, turpinot attīstīt Eiropas izglītības telpu, ņemot vērā mūžizglītības aspektu turpmākajā stratēģiskajā sistēmā sadarbībai izglītības un apmācības jomā un izmantojot Erasmus+, Eiropas Sociālā fonda un citu attiecīgo Savienības instrumentu sniegtās iespējas;

| 27. | atbalstīt iniciatīvas, kas veicina ieguldījumus mūžizglītībā, tostarp publiskā un privātā sektora sadarbību; |
| --- | --- |

27.

atbalstīt iniciatīvas, kas veicina ieguldījumus mūžizglītībā, tostarp publiskā un privātā sektora sadarbību;

| 28. | paredzēt, ka efektīva un iekļaujoša MI izmantošana ir viena no jomām, kurās jāturpina attīstīt Digitālās izglītības rīcības plānu un Eiropas izglītības telpu; |
| --- | --- |

28.

paredzēt, ka efektīva un iekļaujoša MI izmantošana ir viena no jomām, kurās jāturpina attīstīt Digitālās izglītības rīcības plānu un Eiropas izglītības telpu;

| 29. | lai izmantotu digitālās pārveides potenciālu, vienlaikus izvairoties no centienu pārklāšanās Savienības līmenī, labāk koordinēt pašreizējos un turpmākos centienus uzlabot datu sadarbspēju, piemēram, saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu nodrošinot piekļuvi saviem datiem par izglītību un uzlabojot izglītības datu apmaiņu starp izglītojamajiem, mācību iestādēm un darba devējiem; |
| --- | --- |

29.

lai izmantotu digitālās pārveides potenciālu, vienlaikus izvairoties no centienu pārklāšanās Savienības līmenī, labāk koordinēt pašreizējos un turpmākos centienus uzlabot datu sadarbspēju, piemēram, saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu nodrošinot piekļuvi saviem datiem par izglītību un uzlabojot izglītības datu apmaiņu starp izglītojamajiem, mācību iestādēm un darba devējiem;

| 30. | atbalstīt valstu politiku, kuras mērķis ir palielināt izglītības un apmācības sistēmu spēju reaģēt uz strauji mainīgajām darba tirgus un sabiedrības vajadzībām, atvieglojot un palielinot analītisko, pētniecības un prognožu datu izplatīšanu un izmantošanu, tostarp absolventu gaitu apzināšanu, kā arī prasmju apzināšanu, – ar mērķi radīt ilgtermiņa ietekmi uz politiku; |
| --- | --- |

30.

atbalstīt valstu politiku, kuras mērķis ir palielināt izglītības un apmācības sistēmu spēju reaģēt uz strauji mainīgajām darba tirgus un sabiedrības vajadzībām, atvieglojot un palielinot analītisko, pētniecības un prognožu datu izplatīšanu un izmantošanu, tostarp absolventu gaitu apzināšanu, kā arī prasmju apzināšanu, – ar mērķi radīt ilgtermiņa ietekmi uz politiku;

| 31. | mudināt – sadarbībā ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību, valsts nodarbinātības dienestiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām – spert lielu soli uz priekšu turpmākajā mūžizglītības attīstībā, pētot labākas iespējas sadarbībai starp izglītības un apmācības līmeņiem un sektoriem, kā arī starp attiecīgajām iestādēm (piemēram, sociālajā, veselības un migrācijas jomā) un veicinot daudzveidīgas un elastīgas mācīšanās iespējas pieaugušo profesionālajai pilnveidei un pārkvalifikācijai; |
| --- | --- |

31.

mudināt – sadarbībā ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību, valsts nodarbinātības dienestiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām – spert lielu soli uz priekšu turpmākajā mūžizglītības attīstībā, pētot labākas iespējas sadarbībai starp izglītības un apmācības līmeņiem un sektoriem, kā arī starp attiecīgajām iestādēm (piemēram, sociālajā, veselības un migrācijas jomā) un veicinot daudzveidīgas un elastīgas mācīšanās iespējas pieaugušo profesionālajai pilnveidei un pārkvalifikācijai;

| 32. | veicināt turpmāku sinerģiju starp izglītību, apmācību, pētniecību un inovāciju kā stimulu Eiropas izglītības telpas attīstībai, jo īpaši, izmantojot Eiropas universitāšu alianses, kam ir svarīga nozīme mūžizglītības veicināšanā; |
| --- | --- |

32.

veicināt turpmāku sinerģiju starp izglītību, apmācību, pētniecību un inovāciju kā stimulu Eiropas izglītības telpas attīstībai, jo īpaši, izmantojot Eiropas universitāšu alianses, kam ir svarīga nozīme mūžizglītības veicināšanā;

| 33. | izvērtējot un atjauninot Eiropas neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas politiku, apsvērt zināšanu, prasmju un kompetenču validēšanas plašāku koncepciju, lai prasmes un kompetences varētu validēt neatkarīgi no tā, kā vai kur tās ir iegūtas, – ar mērķi atbalstīt vienmērīgu pāreju un motivēt izmantot individuālus mācīšanās ceļus un neskarot dalībvalstu kompetenci šajā jomā. |
| --- | --- |

33.

izvērtējot un atjauninot Eiropas neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas politiku, apsvērt zināšanu, prasmju un kompetenču validēšanas plašāku koncepciju, lai prasmes un kompetences varētu validēt neatkarīgi no tā, kā vai kur tās ir iegūtas, – ar mērķi atbalstīt vienmērīgu pāreju un motivēt izmantot individuālus mācīšanās ceļus un neskarot dalībvalstu kompetenci šajā jomā.

---

(1)  Dok. 13129/17.

(2)  Dok. EUCO 9/19.

(3)  Izglītības un apmācības pārskats, 2018.

(4)  Eurostat, 2019: “Sabiedrības struktūra un novecošana”.

(5)  Eiropas Komisija, 2018: pētījums par sievietēm digitālajā laikmetā.

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

1.

Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūcija par mūžizglītību (1)

2.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par politikas, sistēmu un prakses stiprināšanu mūžilga karjeras atbalsta jomā Eiropā (2)

3.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās (3)

4.

Padomes Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (4)

5.

Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (5)

6.

Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (6)

7.

Komisijas paziņojums par jauno prasmju programmu Eiropai: Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai (7)

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (8)

9.

Komisijas paziņojums par Eiropas sadarbspējas satvaru – Īstenošanas stratēģiju (9)

10.

Komisijas paziņojums par Eiropas identitātes stiprināšanu ar izglītību un kultūru (10)

11.

Padomes Ieteikums (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (11)

12.

Padomes Ieteikums (2017. gada 20. novembris) par absolventu gaitu apzināšanu (12)

13.

Komisijas Pārdomu dokuments par globalizācijas iespēju izmantošanu (13)

14.

Ministru 2017. gada Lisabonas deklarācija par ceturto ANO EEK Ministru konferenci par novecošanas jautājumiem – “Ilgtspējīga sabiedrība visu vecumu cilvēkiem: lielāka dzīves ilguma potenciāla izmantošana”

15.

Komisijas paziņojums “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (14)

16.

Komisijas paziņojums par Digitālās izglītības rīcības plānu (15)

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) (16)

18.

Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (17)

19.

Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (18); un Padomes secinājumi (2019. gada 22. maijs) par minētā ieteikuma īstenošanu (19)

20.

Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (20)

21.

Komisijas paziņojums “Mākslīgais intelekts Eiropai” (21)

22.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1807 (2018. gada 14. novembris) par satvaru nepersondatu brīvai apritei Eiropas Savienībā (22)

23.

Padomes 2019. gada 9. aprīļa secinājumi “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam” (23)

24.

Padomes 2019. gada 7. jūnija secinājumi par augsti digitalizētas Eiropas nākotni pēc 2020. gada: “Visas Savienības digitālās un ekonomiskās konkurētspējas un digitālās kohēzijas stiprināšana” (24)

25.

Padomes rezolūcija par ES jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (25)

26.

Padomes secinājumi par labklājības ekonomiku (26)

---

(1)  OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.

1

(2)  Dok. 9286/04.

2

(3)  OV C 319, 13.12.2008., 4. lpp.

3

(4)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

5

(6)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

6

(7)  COM(2016) 381.

7

(8)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

8

(9)  COM(2017) 134.

9

(10)  COM(2017) 673.

10

(11)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

11

(12)  OV C 423, 9.12.2017., 1. lpp.

12

(13)  COM(2017) 240.

13

(14)  COM(2018) 268.

14

(15)  COM(2018) 22.

15

(16)  OV L 112, 2.5.2018., 42. lpp.

16

(17)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

17

(18)  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

18

(19)  OV C 189, 5.6.2019., 23. lpp.

19

(20)  OV C 195, 7.6.2018., 7. lpp.

20

(21)  COM(2018) 237.

21

(22)  OV L 303, 28.11.2018., 59. lpp.

22

(23)  Dok. 8286/19.

23

(24)  Dok. 8807/19.

24

(25)  OV C 189, 5.6.2019., 1. lpp.

25

(26)  Dok. 13432/19.

26

---

Eiropas Komisija

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 15. novembris

(2019/C 389/08)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1034 |
| JPY | Japānas jena | 119,95 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4723 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85660 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6518 |
| CHF | Šveices franks | 1,0924 |
| ISK | Islandes krona | 135,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0345 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,583 |
| HUF | Ungārijas forints | 334,80 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2785 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7686 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3433 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6221 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4608 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6361 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7255 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5021 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 285,34 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,2494 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7343 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4380 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 528,15 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5817 |
| PHP | Filipīnu peso | 55,849 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,3938 |
| THB | Taizemes bāts | 33,350 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,6296 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2194 |
| INR | Indijas rūpija | 79,1630 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1034

JPY

Japānas jena

119,95

DKK

Dānijas krona

7,4723

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85660

SEK

Zviedrijas krona

10,6518

CHF

Šveices franks

1,0924

ISK

Islandes krona

135,90

NOK

Norvēģijas krona

10,0345

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,583

HUF

Ungārijas forints

334,80

PLN

Polijas zlots

4,2785

RON

Rumānijas leja

4,7686

TRY

Turcijas lira

6,3433

AUD

Austrālijas dolārs

1,6221

CAD

Kanādas dolārs

1,4608

HKD

Hongkongas dolārs

8,6361

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7255

SGD

Singapūras dolārs

1,5021

KRW

Dienvidkorejas vona

1 285,34

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,2494

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7343

HRK

Horvātijas kuna

7,4380

IDR

Indonēzijas rūpija

15 528,15

MYR

Malaizijas ringits

4,5817

PHP

Filipīnu peso

55,849

RUB

Krievijas rublis

70,3938

THB

Taizemes bāts

33,350

BRL

Brazīlijas reāls

4,6296

MXN

Meksikas peso

21,2194

INR

Indijas rūpija

79,1630

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 389/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9445 – Natura Cosmeticos / Avon Products)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 389/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Natura Cosméticos S.A. (“Natura”, Brazīlija), |
| --- | --- |

—

Natura Cosméticos S.A. (“Natura”, Brazīlija),

| — | Avon Products, Inc. (“Avon”, Amerikas Savienotās Valstis). |
| --- | --- |

—

Avon Products, Inc. (“Avon”, Amerikas Savienotās Valstis).

Uzņēmums Natura Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Avon. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Natura visā pasaulē ražo un piegādā skaistumkopšanas un personīgās higiēnas līdzekļus, Eiropas Ekonomikas zonā galvenokārt ar The Body Shop un Aesop zīmoliem, |
| --- | --- |

—

Natura visā pasaulē ražo un piegādā skaistumkopšanas un personīgās higiēnas līdzekļus, Eiropas Ekonomikas zonā galvenokārt ar The Body Shop un Aesop zīmoliem,

| — | Avon visā pasaulē ražo un piegādā skaistumkopšanas un personīgās higiēnas līdzekļus, galvenokārt izmantojot tiešās pārdošanas kanālus. |
| --- | --- |

—

Avon visā pasaulē ražo un piegādā skaistumkopšanas un personīgās higiēnas līdzekļus, galvenokārt izmantojot tiešās pārdošanas kanālus.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9445 – Natura Cosmeticos / Avon Products

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---