# Den Europæiske Unions C 268/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 268 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang23. oktober 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 268

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang23. oktober 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 268/01 | Rådets resolution af 26. september 2008Fremme af den europæiske rumpolitik | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 268/01

Rådets resolution af 26. september 2008Fremme af den europæiske rumpolitik

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 268/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  ) | 7 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 268/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI) (
  1
  )

1

7

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 268/03 | Euroens vekselkurs | 8 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 268/04 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 9 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2008/C 268/05 | Tilbagetrækning af meddelelse om ansøgning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 268/03

Euroens vekselkurs

8

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 268/04

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

9

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2008/C 268/05

Tilbagetrækning af meddelelse om ansøgning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF

14

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2008/C 268/06 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/138/08 | 15 |
| | Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| 2008/C 268/07 | Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på hvervet som medlem af ekspertpanelerne ved den europæiske fødevaresikkerhedsautoritet (Parma, Italien) | 16 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 268/08 | Statsstøtte — Tyskland — Statsstøtte C 28/08 (ex N 345/06) — SMV-bonus til M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 268/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  ) | 33 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2008/C 268/06

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/138/08

15

Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

2008/C 268/07

Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på hvervet som medlem af ekspertpanelerne ved den europæiske fødevaresikkerhedsautoritet (Parma, Italien)

16

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 268/08

Statsstøtte — Tyskland — Statsstøtte C 28/08 (ex N 345/06) — SMV-bonus til M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

23

2008/C 268/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 268/10 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 268/10

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 26. september 2008

»Fremme af den europæiske rumpolitik«

(2008/C 268/01)

RÅDET,

DER HENVISER til den rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation, der trådte i kraft i maj 2004, og til det øgede samarbejde mellem de to parter,

DER ERINDRER om retningslinjerne fra Rumrådets møder den 25. november 2004, den 7. juni 2005 og den 28. november 2005,

DER FREMHÆVER resolutionen fra Rumrådets møde den 22. maj 2007, som gav udtryk for tilfredshed med og støtte til den europæiske rumpolitik, og som etablerede politikgrundlaget for rummet i Europa,

DER NOTERER SIG, at resolutionen opfordrede Europa-Kommissionen, ESA's generaldirektør samt Den Europæiske Unions og ESA's medlemsstater til inden for rammeaftalen at overvåge og evaluere gennemførelsen af denne politik, herunder gennemførelsen af de nøglespørgsmål, der blev defineret i bilagene til resolutionen,

DER NOTERER SIG, at medlemsstaterne på grundlag af gennemførelsesplanen for den europæiske rumpolitik som prioriteter har udvalgt to programmatiske indsatsområder, nemlig en vellykket gennemførelse af både Galileo og GMES (Global miljø- og sikkerhedsovervågning), foruden en række horisontale spørgsmål,

DER ANERKENDER de betydelige fremskridt, der er gjort på disse områder som anført i den fælles situationsrapport fra ESA og EF, og UDTRYKKER TILFREDSHED med de fremskridt, der er gjort med hensyn til at etablere en strategi for internationale forbindelser i forbindelse med rummet i Europa,

BEKRÆFTER i denne forbindelse, at det er vigtigt for Europa at bevare en uafhængig adgang til rummet, et videnskabeligt program i verdensklasse, sine førende tjenester baseret på satellitapplikationer inden for operationel meteorologi og kommerciel kommunikation, samt et vedvarende og innovativt teknologigrundlag,

UNDERSTREGER betydningen af at styrke EF's og ESA's koordinering af programmer for udvikling af rumteknologi, navnlig med hensyn til kritiske rumteknologier med henblik på europæisk strategisk uafhængighed,

ERINDRER om drøftelserne mellem de europæiske ministre med ansvar for rumspørgsmål på det uformelle møde den 21.-22. juli 2008 i Kourou, Europas rumhavn.

I.   EN VISION FOR EUROPA I RUMMET

DER ANERKENDER, at der med den europæiske rumpolitik er udformet en vision om at styrke Europa som en førende rumaktør i verdensklasse i overensstemmelse med de behov, der affødes af de europæiske politikker og målsætninger, med hensyn til applikationer, tjenester og relaterede infrastrukturer og dermed bidrage til Europas samfundsmæssige, kulturelle, økonomiske og videnskabelige indflydelse, udvikle dets industrielle og videnskabelige potentiale og sikre dets politiske og teknologiske uafhængighed på en velbegrundet, sammenhængende og realistisk måde,

DER ANERKENDER, at denne politik, der er baseret på EU, ESA og deres respektive medlemsstater, som deltager i det europæiske rumprogram, fortsat bør gennemføres og udvikles yderligere og stadig sætte sig ambitiøse mål inden for rammerne af den kapacitet, der er til rådighed for forskning og operationelle applikationer,

DER UNDERSTREGER, at alle Europas rumaktiviteter bidrager til målene for og fuldt ud overholder principperne i FN's traktat om det ydre rum, især:

| — | udforskning og udnyttelse af det ydre rum til gavn for alle lande og i alle landes interesse og anerkendelse af, at det ydre rum skal være hele menneskehedens virkefelt |
| --- | --- |

—

udforskning og udnyttelse af det ydre rum til gavn for alle lande og i alle landes interesse og anerkendelse af, at det ydre rum skal være hele menneskehedens virkefelt

| — | udnyttelse af det ydre rum til udelukkende fredelige formål |
| --- | --- |

—

udnyttelse af det ydre rum til udelukkende fredelige formål

| — | fremme af internationalt samarbejde om udnyttelse og anvendelse af det ydre rum |
| --- | --- |

—

fremme af internationalt samarbejde om udnyttelse og anvendelse af det ydre rum

| — | og at Europa støtter FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (CUPUOS) i dens løbende bestræbelser på at begrænse og forebygge rumaffald, |
| --- | --- |

—

og at Europa støtter FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (CUPUOS) i dens løbende bestræbelser på at begrænse og forebygge rumaffald,

DER UNDERSTREGER betydningen af at øge den offentlige støtte til udvikling af rumteknologier og samtidig sikre komplementaritet i indsatsen og størst mulig synergi med udviklingen på andre områder,

DER ERKENDER, at Den Europæiske Union, ESA og deres respektive medlemsstater er de tre nøgleaktører i den europæiske rumpolitik, og FREMHÆVER, at Den Europæiske Union påtager sig et stadig større ansvar for rumspørgsmål, især vedrørende rumapplikationer, der påhviler en global aktør, og bringer ESA og medlemsstaterne en ekstra fordel og samtidig tager hensyn til deres respektive roller og ansvarsområder,

DER MENER, at Den Europæiske Union og ESA og deres respektive medlemsstater på baggrund heraf og som led i den europæiske rumpolitik er hovedaktører på rumområdet, og at de vil udvikle Europa som ledende rummagt på den internationale scene. I den forbindelse IDENTIFICERER det følgende punkter, hvor der skal sættes ind:

| — | i overensstemmelse med strategien for internationale forbindelser skal man fremme en sammenhængende tilgang til internationalt samarbejde om rumprogrammer, der jo har en global karakter, men samtidig erkende, at Europa bør kunne klare sig i den globale konkurrence. Udforskning af solsystemet, klodens miljø og bæredygtig udvikling er de højest prioriterede områder for gennemførelse af det internationale samarbejde |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med strategien for internationale forbindelser skal man fremme en sammenhængende tilgang til internationalt samarbejde om rumprogrammer, der jo har en global karakter, men samtidig erkende, at Europa bør kunne klare sig i den globale konkurrence. Udforskning af solsystemet, klodens miljø og bæredygtig udvikling er de højest prioriterede områder for gennemførelse af det internationale samarbejde

| — | alle EU's og ESA' medlemsstater skal sikres åben og ligelig adgang til rumaktiviteternes nyttevirkninger i form af offentlige politikker, videnskabelige data, teknologisk udvikling, industrielle aktiviteter og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

alle EU's og ESA' medlemsstater skal sikres åben og ligelig adgang til rumaktiviteternes nyttevirkninger i form af offentlige politikker, videnskabelige data, teknologisk udvikling, industrielle aktiviteter og tjenesteydelser

| — | der skal ske en styrkelse af de nuværende mekanismer til koordinering af den europæiske ekspertise og de europæiske investeringer på rumområdet, som finansieres af fællesskabsmidler og af mellemstatslige og nationale midler, og desuden skal der etableres mekanismer, der kan forbedre synergien mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer, samtidig med at der tages hensyn til begge sektorers specifikke krav, bl.a. deres beslutningsbeføjelser og finansieringsordninger |
| --- | --- |

—

der skal ske en styrkelse af de nuværende mekanismer til koordinering af den europæiske ekspertise og de europæiske investeringer på rumområdet, som finansieres af fællesskabsmidler og af mellemstatslige og nationale midler, og desuden skal der etableres mekanismer, der kan forbedre synergien mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer, samtidig med at der tages hensyn til begge sektorers specifikke krav, bl.a. deres beslutningsbeføjelser og finansieringsordninger

| — | det skal garanteres, at der fortsat vil være uafhængig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet på overkommelige vilkår for EU, ESA og deres respektive medlemsstater, baseret på både adgang til en række fyldestgørende og konkurrencedygtige løfteraketter i verdensklasse og en operationel europæisk rumhavn |
| --- | --- |

—

det skal garanteres, at der fortsat vil være uafhængig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet på overkommelige vilkår for EU, ESA og deres respektive medlemsstater, baseret på både adgang til en række fyldestgørende og konkurrencedygtige løfteraketter i verdensklasse og en operationel europæisk rumhavn

| — | EU's, ESA's og EU-medlemsstaternes efterspørgsel efter rumapplikationer skal samles på EU-plan på grundlag af deres politikbehov via en gennemsigtig fremgangsmåde, der giver EU mulighed for at identificere brugerkrav, opstille prioriteter og sikre kontinuiteten af tjenesteydelserne. Vedligeholdelsen af de redskaber, der er nødvendige for at levere disse tjenesteydelser, herunder deres finansiering, skal foretages i partnerskab med de berørte interessenter samt operatørerne, hvor dette er relevant |
| --- | --- |

—

EU's, ESA's og EU-medlemsstaternes efterspørgsel efter rumapplikationer skal samles på EU-plan på grundlag af deres politikbehov via en gennemsigtig fremgangsmåde, der giver EU mulighed for at identificere brugerkrav, opstille prioriteter og sikre kontinuiteten af tjenesteydelserne. Vedligeholdelsen af de redskaber, der er nødvendige for at levere disse tjenesteydelser, herunder deres finansiering, skal foretages i partnerskab med de berørte interessenter samt operatørerne, hvor dette er relevant

| — | udviklingen af relevante lovgivningsmæssige rammer skal fremmes, så innovative og konkurrencedygtige downstreamtjenester hurtigt kan gøre sig gældende, navnlig med den målsætning, at alle rumbaserede applikationer garanteres uafbrudt adgang til radiofrekvensspektret |
| --- | --- |

—

udviklingen af relevante lovgivningsmæssige rammer skal fremmes, så innovative og konkurrencedygtige downstreamtjenester hurtigt kan gøre sig gældende, navnlig med den målsætning, at alle rumbaserede applikationer garanteres uafbrudt adgang til radiofrekvensspektret

| — | der skal etableres governance på rumområdet i overensstemmelse med resolutionen fra det fjerde møde i Rumrådet og med de politiske ambitioner, som EU, ESA og deres respektive medlemsstater har; navnlig skal beslutningsprocessen på rumområdet optimeres i Rådet for Den Europæiske Union såvel som i andre EU-institutioner |
| --- | --- |

—

der skal etableres governance på rumområdet i overensstemmelse med resolutionen fra det fjerde møde i Rumrådet og med de politiske ambitioner, som EU, ESA og deres respektive medlemsstater har; navnlig skal beslutningsprocessen på rumområdet optimeres i Rådet for Den Europæiske Union såvel som i andre EU-institutioner

| — | der skal udvikles passende instrumenter og finansieringsordninger for EU under hensyn til rumsektorens særlige forhold, behovet for at styrke både dens generelle og dens industris konkurrenceevne og nødvendigheden af en afbalanceret industristruktur; og der skal skabes mulighed for passende langsigtede EF-investeringer i rumrelateret forskning og i driften af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Europa og dets borgere; navnlig bør man undersøge alle de rumrelaterede politiske konsekvenser inden for rammerne af de næste finansielle overslag |
| --- | --- |

—

der skal udvikles passende instrumenter og finansieringsordninger for EU under hensyn til rumsektorens særlige forhold, behovet for at styrke både dens generelle og dens industris konkurrenceevne og nødvendigheden af en afbalanceret industristruktur; og der skal skabes mulighed for passende langsigtede EF-investeringer i rumrelateret forskning og i driften af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Europa og dets borgere; navnlig bør man undersøge alle de rumrelaterede politiske konsekvenser inden for rammerne af de næste finansielle overslag

| — | samarbejdet med udviklingslandene skal styrkes, |
| --- | --- |

—

samarbejdet med udviklingslandene skal styrkes,

UNDERSTREGER, at det vil være en fordel, at EU- og ESA-medlemsstaternes ministre med ansvar for rumspørgsmål mødes så ofte, som det er nyttigt, for at behandle de vigtigste politiske spørgsmål på grundlag af en passende køreplan.

II.   DE NUVÆRENDE PRIORITETER

UDTRYKKER TILFREDSHED med følgende markante fremskridt inden for Galileo- og GMES-programmerne:

| — | den vellykkede opsendelse og validering i kredsløb af GIOVE-B, der giver mulighed for at demonstrere kritiske nye teknologier, som er nødvendige for, at Galileosystemet kan fungere |
| --- | --- |

—

den vellykkede opsendelse og validering i kredsløb af GIOVE-B, der giver mulighed for at demonstrere kritiske nye teknologier, som er nødvendige for, at Galileosystemet kan fungere

| — | konklusionerne fra EU-Rådets samling i november 2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets efterfølgende vedtagelse af forordningen om den videre gennemførelse af de europæiske GNSS-programmer, hvorved der blev skabt klarhed om den offentlige styring af Galileos etableringsfase, om driften af Egnos og om aktiviteternes indvirkning på finansieringen af Galileo |
| --- | --- |

—

konklusionerne fra EU-Rådets samling i november 2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets efterfølgende vedtagelse af forordningen om den videre gennemførelse af de europæiske GNSS-programmer, hvorved der blev skabt klarhed om den offentlige styring af Galileos etableringsfase, om driften af Egnos og om aktiviteternes indvirkning på finansieringen af Galileo

| — | ESA-medlemsstaternes beslutning om at iværksætte GMES' rumkomponentprogram indgåelsen af aftalen mellem EF og ESA om Fællesskabets bidrag til dette program, samt den første operationelle finansiering, som EF tilvejebragte med gennemførelsen i 2008 af en forberedende foranstaltning for GMES |
| --- | --- |

—

ESA-medlemsstaternes beslutning om at iværksætte GMES' rumkomponentprogram indgåelsen af aftalen mellem EF og ESA om Fællesskabets bidrag til dette program, samt den første operationelle finansiering, som EF tilvejebragte med gennemførelsen i 2008 af en forberedende foranstaltning for GMES

| — | demonstrationen af præoperationelle GMES-tjenester på GMES-forummet i Lille |
| --- | --- |

—

demonstrationen af præoperationelle GMES-tjenester på GMES-forummet i Lille

| — | iværksættelsen af GMES-Afrika-partnerskabet gennem Lissabonprocessen vedrørende GMES og Afrika med henblik på servicering af afrikanske brugere |
| --- | --- |

—

iværksættelsen af GMES-Afrika-partnerskabet gennem Lissabonprocessen vedrørende GMES og Afrika med henblik på servicering af afrikanske brugere

| — | forslaget om GMES' grundlæggende arkitektur som beskrevet i Münchenkøreplanen, |
| --- | --- |

—

forslaget om GMES' grundlæggende arkitektur som beskrevet i Münchenkøreplanen,

BEKRÆFTER PÅ NY, at det fortsat er en prioritet hurtigt at gennemføre både Galileo og GMES.

A.   GALILEO

DER ANERKENDER, at Galileo er EU's første flagskipsprogram for rummet,

OPFORDRER Kommissionen til at se nærmere på og analysere de vanskeligheder, der har været, for at høste det fylde udbytte af erfaringerne i denne forbindelse,

SER FREM TIL oprettelsen af det interinstitutionelle Galileopanel,

UNDERSTREGER, at der er behov for øget koordinering mellem Europa-Kommissionen, ESA og deres respektive medlemsstater vedrørende F&U med hensyn til satellitbaserede navigationssystemer, tjenester og applikationer,

FREMHÆVER det fortsatte samarbejde med internationale partnere med hensyn til kompatibilitet og interoperabilitet mellem systemerne,

OPFORDRER Kommissionen til at se på de retlige følgevirkninger af, at Det Europæiske Fællesskab bliver ejer af de materielle og immaterielle aktiver i relation til rumapplikationer, som det har finansieret, som f.eks. aktiver under Galileo- og Egnosprogrammet, navnlig for så vidt angår ansvarsspørgsmål.

B.   GMES

DER ERINDRER om, at GMES er et brugerdrevet initiativ, der bør maksimere brugen af de nuærende rumbaserede og ikke-rumbaserede jordobservationscentre, -kapaciteter og -tjenester i Europa, bl.a. Eurometsat og EU's Satellitcenter,

UNDERSTREGER, at de infrastrukturer til in situ-jordobservation, som medlemsstaterne støtter, sammen med infrastrukturerne til rumobservation udgør et betydeligt bidrag til jordobservationskapaciteterne og bør stilles til rådighed for GMES på permanent basis,

FREMHÆVER, at kontinuitet af data og tjenester er en absolut nødvendighed, og at Den Europæiske Union må garantere denne kontinuitet, navnlig gennem langsigtet finansiering baseret på partnerskaber for GMES' forskellige komponenter,

BEKRÆFTER ESA's rolle som udviklings- og indkøbsagentur for de dedikerede GMES Sentinel-missioner og som koordinator for hele GMES-rumkomponenten, herunder bidrag fra medlemsstaterne, Eumetsat og andre GMES-partnere,

OPFORDRER Kommissionen til at fastlægge en passende retlig ramme for GMES, hvor det er hensigtsmæssigt med inddragelse af Rådets Generalsekretariat, og til at undersøge følgerne af certificering af data fra telemåling med satellit,

UNDERSTREGER, at mange GMES-informationstjenester har karakter af et europæisk offentligt gode og skal være til rådighed i henhold til princippet om fuld og åben adgang, med forbehold af visse begrænsninger såsom sikkerhedshensyn,

KONSTATERER, at der skal udarbejdes en handlingsplan med henblik på udformning af et EU-program for GMES, der skal sikre kontinuiteten af GMES-tjenesterne og af de kritiske observationsdata. Denne handlingsplan bør omfatte:

| — | en strategi for den overordnede GMES-styring og alle komponenter heraf, der specificerer de relevante aktører samt deres rolle og ansvar, og som er baseret på en række GMES-partnerskaber, foruden ordninger, der muliggør en passende deltagelse af ESA-medlemsstater, som ikke er medlemmer af EU |
| --- | --- |

—

en strategi for den overordnede GMES-styring og alle komponenter heraf, der specificerer de relevante aktører samt deres rolle og ansvar, og som er baseret på en række GMES-partnerskaber, foruden ordninger, der muliggør en passende deltagelse af ESA-medlemsstater, som ikke er medlemmer af EU

| — | en plan for bæredygtig finansiering af GMES på grundlag af en vurdering af de samlede finansieringsbehov i forbindelse med GMES og fastlæggelse af budgetstrategien på nationalt og europæisk plan, under hensyn til nedenstående tre på hinanden følgende faser: F&U-fasen, der skal finansieres af F&U-bevillinger, overgangsfasen med en blanding af F&U-finansiering og finansiering fra driftsmidler og den operationelle fase med øremærket finansiering af aktioner, der involverer brugerne |
| --- | --- |

—

en plan for bæredygtig finansiering af GMES på grundlag af en vurdering af de samlede finansieringsbehov i forbindelse med GMES og fastlæggelse af budgetstrategien på nationalt og europæisk plan, under hensyn til nedenstående tre på hinanden følgende faser: F&U-fasen, der skal finansieres af F&U-bevillinger, overgangsfasen med en blanding af F&U-finansiering og finansiering fra driftsmidler og den operationelle fase med øremærket finansiering af aktioner, der involverer brugerne

| — | udformning af operationelle mekanismer til levering af tjenesteydelser for hver enkelt GMES-tjeneste, herunder udpegning af operatørerne af disse |
| --- | --- |

—

udformning af operationelle mekanismer til levering af tjenesteydelser for hver enkelt GMES-tjeneste, herunder udpegning af operatørerne af disse

| — | EU og medlemsstaterne skal sammen udforme en proces, der formelt fastlægger deres forpligtelser med hensyn til bidrag til GMES via eksisterende infrastrukturer til in situ-observation og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

EU og medlemsstaterne skal sammen udforme en proces, der formelt fastlægger deres forpligtelser med hensyn til bidrag til GMES via eksisterende infrastrukturer til in situ-observation og tjenesteydelser

| — | fastlæggelse af den rolle, som GEO-initiativet og andre mellemstatslige eller multilaterale initiativer, såsom GEOSS, skal spille med hensyn til adgang til alle foreliggende data, samt fastlæggelse af GMES' bidrag til denne internationale indsats |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af den rolle, som GEO-initiativet og andre mellemstatslige eller multilaterale initiativer, såsom GEOSS, skal spille med hensyn til adgang til alle foreliggende data, samt fastlæggelse af GMES' bidrag til denne internationale indsats

| — | en proces for indførelse af en overordnet datapolitik for alle data, der frembringes af GMES-systemet, inkl. en passende mærkning og en datasikkerhedspolitik, der sikrer, at alle følsomme data beskyttes fuldt og ud forbliver fortrolige, |
| --- | --- |

—

en proces for indførelse af en overordnet datapolitik for alle data, der frembringes af GMES-systemet, inkl. en passende mærkning og en datasikkerhedspolitik, der sikrer, at alle følsomme data beskyttes fuldt og ud forbliver fortrolige,

UDTRYKKER TILFREDSHED MED

| — | Europa-Kommissionens forslag til en ny forberedende foranstaltning i det foreløbige budgetforslag for 2009, der baner vej for en fremtidig finansiering af GMES' operationelle fase |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens forslag til en ny forberedende foranstaltning i det foreløbige budgetforslag for 2009, der baner vej for en fremtidig finansiering af GMES' operationelle fase

| — | Kommissionens hensigt om at tage alle disse spørgsmål op i en meddelelse, der skal vedtages inden udgangen af oktober 2008, efter at den har hørt de vigtigste interessenter og navnlig er nået til enighed med ESA om en overordnet programtilgang med hensyn til GMES' rumkomponent |
| --- | --- |

—

Kommissionens hensigt om at tage alle disse spørgsmål op i en meddelelse, der skal vedtages inden udgangen af oktober 2008, efter at den har hørt de vigtigste interessenter og navnlig er nået til enighed med ESA om en overordnet programtilgang med hensyn til GMES' rumkomponent

| — | ESA's generaldirektørs hensigt om — efter høring af ESA-medlemsstaterne og Kommissionen — på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 at forelægge et forslag til et segment 2 under GMES' rumkomponentprogram, som medlemsstaterne kan vælge at deltage i. |
| --- | --- |

—

ESA's generaldirektørs hensigt om — efter høring af ESA-medlemsstaterne og Kommissionen — på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 at forelægge et forslag til et segment 2 under GMES' rumkomponentprogram, som medlemsstaterne kan vælge at deltage i.

III.   NYE PRIORITETER INDEN FOR DEN EUROPÆISKE RUMPOLITIK

FREMHÆVER, at Det Europæiske Råd på mødet den 14. marts 2008 hilste den fælles rapport fra den højtstående repræsentant og Kommissionen om klimaændringer og international sikkerhed velkommen; denne rapport mindede navnlig om, at hovedparten af FN's appeller om humanitær nødhjælp i 2007 var klimarelaterede, og påpegede, at klimaændringer har en multiplikatoreffekt i forhold til sikkerhedsmæssige risici,

ERINDRER om, at Det Europæiske Råd anmodede Rådet for Den Europæiske Union om at forelægge sine anbefalinger til de nødvendige opfølgende foranstaltninger på dette område,

UDPEGER følgende fire prioritetsområder for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik i den kommende periode:

A.   RUMMET OG KLIMAÆNDRINGER

DER TAGER I BETRAGTNING, at de klimatiske udfordringer, som menneskeheden står over for, er et globalt anliggende, og at EU er i færd med at tilpasse sine politikker for at sætte ind over for dem,

FREMHÆVER målsætningen om at forbedre den kvalitative og kvantitative forståelse af klimaændringernes omfang og af deres følgevirkninger samt behovet for at videreføre og øge Europas bidrag til denne forståelse og konstruktionen af modeller i relation hertil med henblik på at tilvejebringe et dokumentationsgrundlag for de centrale miljøpolitiske beslutninger, der skal træffes,

ANERKENDER, at rumprogrammer bidrager på enestående vis, idet de i kraft af deres globale observationskapacitet og langvarige dækning leverer de dataserier, som forskerne skal bruge til at udforske klimaændringer, og samtidig supplerer andre redskaber til observation og måling,

ANERKENDER bidragene til indsamling af observationer fra ESA-programmet »Living Planet«, fra de nationale geovidenskabelige rummissioner, fra Eumetsats operationelle programmer og fra GMES' rumkomponentinfrastruktur; disse observationer sætter Europa i stand til at opstille tidsserier for klimaparametre og forstå de væsentligste klimaprocesser,

OPFORDRER forskerne til sammen med Europa-Kommissionen, ESA og Eumetsat at præcisere, hvordan de forskellige GMES-tjenester og europæiske arkiver over rumobservationer mest effektivt kan bidrage til tilvejebringelse af data, herunder væsentlige klimavariabler, til brug for den videnskabelige forskning,

OPFORDRER Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse med henblik på at vurdere behovet for fuld adgang til standardiserede data og for øget datakraft, samt vurdere, hvorledes dette behov kan opfyldes under hensyntagen til den kapacitet og de netværk, der allerede findes i Europa,

UDTRYKKER TILFREDSHED med et programforslag vedrørende tredje generation af Meteosat (MTG), som ESA og Eumetsat sammen har udarbejdet, og som skal forelægges på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 og efterfølgende forelægges for Rådet for Eumetsat; MTG har sin centrale rolle inden for operationel meteorologi, men vil også bidrage til GMES, til klimaovervågning og dermed til påvisning af globale klimaændringer.

B.   RUMAKTIVITETERNES BIDRAG TIL LISSABONSTRATEGIEN

FREMHÆVER, at rumaktiviteter, der er et højteknologisk F&U-område, og hvis resultater kan udnyttes økonomisk, kan bidrage til at nå Lissabonmålene for dermed at opfylde EU's økonomiske, uddannelsesmæssige, sociale og miljømæssige ambitioner og EU-borgernes forventninger, og for at nå målene for vækst og beskæftigelse, idet de overalt i Europa skaber nye muligheder for virksomhederne og innovative løsninger for forskellige tjenester, hvorved de bidrager til territorial samhørighed,

TAGER I BETRAGTNING, at rumaktiviteter med Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse den 18. december 2006 af Fællesskabets syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, der har rummet som nyt tema under særprogrammet »Samarbejde«, er blevet anerkendt af EU som en af det europæiske videnbaserede samfunds prioriteter og centrale byggesten,

UNDERSTREGER, at rumapplikationer, såsom satellitbaseret telekommunikation, Egnos- og Galileosystemerne og GMES, forventes at skabe betydelige muligheder på verdensmarkedet, navnlig for SMV'er, gennem udvikling af tillægstjenester til downstreambrugere, og at EU, ESA og deres respektive medlemsstater derfor må maksimere den værdi, de opnår fra disse rumbaserede aktiver. Denne vækst bør fremmes, for at økonomiske muligheder hurtigere kan vise sig, og der skal udvikles tjenester, som gnidningsløst integrerer satellitsystemer til navigation, observation og kommunikation og forbinder dem med jordbaserede netværk. For at opnå dette skal der indføres en passende lovgivningsramme, garanteres uafbrudt adgang til radiofrekvensspektret for rumapplikationer og udarbejdes standarder på relevante områder,

NOTERER SIG, at det derfor vil kunne overvejes at lade rumaktiviteter indgå i lead market-initiativet.

C.   RUMMET OG SIKKERHED

UNDERSTREGER, at rumaktiviteter i betydelig grad bidrager til FUSP/ESFP, herunder Petersbergopgaverne, og dermed til de europæiske borgeres sikkerhed,

ERINDRER om, at rumbaserede aktiver er blevet uundværlige for vores økonomi, og at deres sikkerhed derfor må garanteres; UNDERSTREGER, at det er nødvendigt, at Europa i overensstemmelse med sin ambition om at styrke sin status som en førende rumaktør i verdensklasse udvikler en europæisk kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumaffald, i første omgang baseret på bestående nationale og europæiske aktiver og udnyttelse af forbindelser, der kan etableres med andre partnernationer, og deres kapaciteter,

FINDER, at Den Europæiske Union under hensyntagen til en sådan kapacitets internationale og politiske karakter skal spille en aktiv rolle i den gradvise etablering af denne kapacitet og en passende styringsstruktur i samråd med ESA og deres respektive medlemsstater,

UNDERSTREGER, at det er nødvendigt, at Europa er i stand til at påvise manglende overholdelse af internationale traktater og forpligtelser, da disse er et nøgleinstrument til beskyttelse og fremme af europæiske værdier,

UDTRYKKER TILFREDSHED med, at der inden for beslutningsbeføjelserne og finansieringsordningerne i den bestående ramme er etableret en struktureret dialog mellem de europæiske institutionelle aktører med det formål i væsentlig grad at udbygge koordineringen af de rum-, sikkerheds- og forsvarsrelaterede aktiviteter; Europa-Kommissionen, Generalsekretariatet for Rådet, Det Europæiske Forsvarsagentur, ESA og medlemsstaterne skal inddrages,

ERINDRER om, at GMES er afhængig af visse dual use-observationskapaciteter, og at Galileo, GMES og satellitkommunikationssystemerne vil levere tjenesteydelser, der kan være af interesse for visse sikkerhedsapplikationer,

ANERKENDER, at militære brugere skal anvende Galileo eller GMES i overensstemmelse med princippet om, at disse systemer er civile systemer under civil kontrol, og at eventuelle ændringer af dette princip derfor vil kræve en gennemgang inden for rammerne af afsnit V i TEU, især artikel 17 og 23, og inden for rammerne af ESA-konventionen,

FREMHÆVER, at det er nødvendigt

| — | at klarlægge, på hvilken måde og med hvilke midler koordineringen mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer kan forbedres gennem langsigtede ordninger |
| --- | --- |

—

at klarlægge, på hvilken måde og med hvilke midler koordineringen mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer kan forbedres gennem langsigtede ordninger

| — | at udvikle en kapacitet, der gennem en koordineret aktivitet i Europa og eventuelt med andre partnere kan imødekomme de europæiske brugeres behov for en omfattende situationsforståelse af forholdene i rummet |
| --- | --- |

—

at udvikle en kapacitet, der gennem en koordineret aktivitet i Europa og eventuelt med andre partnere kan imødekomme de europæiske brugeres behov for en omfattende situationsforståelse af forholdene i rummet

| — | at erkende Europas afhængighed af oversøiske leverandører af udvalgte kritiske rumteknologier og -komponenter, indføre begrænsningsstrategier for at sikre garanteret europæisk adgang og træffe praktiske foranstaltninger til fortsat at mindske Europas afhængighed, |
| --- | --- |

—

at erkende Europas afhængighed af oversøiske leverandører af udvalgte kritiske rumteknologier og -komponenter, indføre begrænsningsstrategier for at sikre garanteret europæisk adgang og træffe praktiske foranstaltninger til fortsat at mindske Europas afhængighed,

UNDERSTREGER fordelene ved at udnytte allerede eksisterende kapaciteter og infrastrukturer på nationalt såvel som på europæisk plan,

NOTERER SIG ESA's generaldirektørs hensigt om på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 at forelægge et forslag til et program om situationsforståelse af forholdene i rummet som grundlag for den operationelle kapacitet og under hensyn til Det Europæiske Forsvarsagenturs og EU- og ESA-medlemsstaternes roller.

D.   UDFORSKNING AF RUMMET

UDTRYKKER TILFREDSHED med den vellykkede opsendelse af ESA's laboratorium »Columbus« og de vellykkede demonstrationer af det ubemandede rumfartøj »Jules Verne«, der er ægte europæiske teknologiudviklingsprojekter og væsentlige elementer til sikring af europæisk adgang til den internationale rumstation (ISS) og varig brug af denne,

FASTSLÅR, at udforskning af rummet er en politisk og global satsning, og at Europa bør agere inden for rammerne af et verdensomspændende program, hvor et enkelt land ikke kan udøve et monopol eller ejerskab; de enkelte aktører deltager med hver deres kapaciteter og prioriteter,

FREMHÆVER, at det er nødvendigt for Europa at udvikle en fælles vision og en langsigtet strategisk planlægning med hensyn til udforskning af rummet, så Europa sikres nøglepositioner, og som derfor må tage udgangspunkt i Europas ekspertiseområder; den nødvendige politiske dialog med de andre stater, der deltager i det verdensomspændende udforskningsprogram, skal således yderligere udvikles og fremmes på den internationale scene af Den Europæiske Union, ESA og deres respektive medlemsstater, hver især inden for deres rolle og i tæt indbyrdes samordning,

UDTRYKKER TILFREDSHED med Kommissionens forslag om afholdelse af en politisk konference på højt plan om en langsigtet global vision for udforskning af rummet, der åbner en offentlig debat om Europas rolle i denne globale indsats, og som er baseret på passende indledende ESA-koordinerede undersøgelser, der skal vurdere de europæiske ekspertiseområder og udarbejde forskellige scenarier for et europæisk bidrag med dermed forbundne udgifter og planlægning,

NOTERER SIG »Global Exploration Strategy«, der giver en oversigt over den globale koordinering af stormagternes planer med hensyn til udforskning ved hjælp af mennesker og robotter, herunder eventuelt på et senere tidspunkt en ekspedition med mennesker til Mars,

FASTSLÅR, at Europa på baggrund af sine positive resultater gennem flere årtiers udforskning af rummet, hvor videnskabelige hensyn har været hoveddrivkraften, er fast besluttet på at spille en væsentlig rolle i det internationale initiativ med henblik på at udforske solsystemet og opnå en dybere forståelse af betingelserne for liv uden for vores planet, og ERKENDER, at det kun i kraft af vedvarende investeringer er muligt at sikre, at Europa får en afgørende rolle i disse aktiviteter,

ER BEVIDST om, at de teknologier, der skal udvikles, skal vurderes nøje med henblik på de centrale beslutninger, der skal træffes, og FREMHÆVER, at disse beslutninger kan få varig indflydelse på opfattelsen af Europas videnskabelige og teknologiske kapacitet i verden og på de europæiske borgeres selvopfattelse,

UNDERSTREGER den værdi, som udforskning af rummet har med hensyn til at inspirere unge europæere til at vælge en karriere inden for videnskab og teknologi og styrke disse kapaciteter i Europa.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/7

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5219 — VWAG/OFH/VWGI)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 268/02)

Den 25. september 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5219. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5219. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/8

---

Euroens vekselkurs (1)

22. oktober 2008

(2008/C 268/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2843 |
| JPY | japanske yen | 126,88 |
| DKK | danske kroner | 7,4534 |
| GBP | pund sterling | 0,78815 |
| SEK | svenske kroner | 10,1225 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4991 |
| ISK | islandske kroner | 305 |
| NOK | norske kroner | 9,0135 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,485 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 275,55 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7095 |
| PLN | polske zloty | 3,764 |
| RON | rumænske lei | 3,58 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,475 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1097 |
| AUD | australske dollar | 1,9073 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6088 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,9566 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,1554 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9241 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 785,18 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,0926 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,777 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2259 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 714,57 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5541 |
| PHP | filippinske pesos | 62,35 |
| RUB | russiske rubler | 34,6084 |
| THB | thailandske bath | 44,334 |
| BRL | brasilianske real | 3,0008 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,4408 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2843

JPY

japanske yen

126,88

DKK

danske kroner

7,4534

GBP

pund sterling

0,78815

SEK

svenske kroner

10,1225

CHF

schweiziske franc

1,4991

ISK

islandske kroner

305

NOK

norske kroner

9,0135

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,485

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

275,55

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7095

PLN

polske zloty

3,764

RON

rumænske lei

3,58

SKK

slovakiske koruna

30,475

TRY

tyrkiske lira

2,1097

AUD

australske dollar

1,9073

CAD

canadiske dollar

1,6088

HKD

hongkongske dollar

9,9566

NZD

newzealandske dollar

2,1554

SGD

singaporeanske dollar

1,9241

KRW

sydkoreanske won

1 785,18

ZAR

sydafrikanske rand

14,0926

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,777

HRK

kroatiske kuna

7,2259

IDR

indonesiske rupiah

12 714,57

MYR

malaysiske ringgit

4,5541

PHP

filippinske pesos

62,35

RUB

russiske rubler

34,6084

THB

thailandske bath

44,334

BRL

brasilianske real

3,0008

MXN

mexicanske pesos

17,4408

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/9

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 268/04)

Sag nr.: XA 241/08

Medlemsstat: Italien

Region: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Støtteordningens benævnelse: Incentivi per il risanamento degli allevamenti da epizoozie e altre malattie

Retsgrundlag: Legge regionale 22 aprile 2002, n. 3 «Incentivi regionali per l'attuazione degli interventi sanitari a favore del bestiame di interesse zootecnico» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera a), comma 2 e comma 4 bis] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Forventede årlige udgifter til ordningen: 3 300 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

| 1) | 100 % af udgifterne til forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og andre sygdomme, sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser, indkøb og anvendelse af vacciner, slagtning og destruktion af dyr som led i et offentligt program på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan |
| --- | --- |

1)

100 % af udgifterne til forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og andre sygdomme, sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser, indkøb og anvendelse af vacciner, slagtning og destruktion af dyr som led i et offentligt program på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan

| 2) | 100 % som kompensation for tab som følge af forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og andre sygdomme som led i et offentligt program på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan |
| --- | --- |

2)

100 % som kompensation for tab som følge af forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og andre sygdomme som led i et offentligt program på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan

Gennemførelsesdato: Fra datoen for offentliggørelse af ansøgningens registreringsnummer på Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters websted

Ordningens varighed: Der kan ydes støtte under denne ordning indtil den 31. december 2013 og i 6 måneder herefter

Målet med støtten: Indføre incitamenter til udryddelse af dyresygdomme og andre sygdomme i husdyrbesætninger, forudsat at det er et krav i gældende lovgivning eller indgår som en del af et offentligt program på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan, til at sikre større husdyrsundhed og dermed kvaliteten af produkterne heraf med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed.

Den støtte, der ydes til landbrugere som kompensation for de udgifter, der anføres i punkt 1, ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betalinger til producenterne.

Hvad angår støtte som kompensation for landbrugeres tab som følge af forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og andre sygdomme, skal kompensationen alene beregnes i forhold til markedsværdien af de dyr, der er døde som følge af dyresygdommen eller andre sygdomme, eller af de dyr, der er blevet aflivet efter offentligt påbud som led i et obligatorisk offentligt forebyggelses- eller udryddelsesprogram, og indkomsttabet som følge af karantæneforpligtelser og vanskeligheder i forbindelse med genopretning af bestanden.

Støtten vil være begrænset til tab som følge af dyresygdomme og andre sygdomme, for hvilke myndighederne officielt har anerkendt et udbrud.

Maksimumsbeløbet for de støtteberettigede udgifter eller tab nedsættes med beløb, der eventuelt er modtaget under forsikringsordninger, og udgifter, det ikke har været nødvendigt at afholde som følge af sygdommen, men som ellers skulle være afholdt.

Betalingerne skal vedrøre dyresygdomme og andre sygdomme, for hvilke der er fastsat EF-bestemmelser eller nationale forskrifter, det være sig i form af love eller administrative bestemmelser. Betalingerne skal indgå som led i et offentligt program for forebyggelse, kontrol eller udryddelse af den pågældende sygdom på EF-plan, nationalt plan eller regionalt plan. De pågældende sygdomme skal klart identificeres i programmet, som også skal indeholde en beskrivelse af de påtænkte foranstaltninger.

Støtten må ikke vedrøre en sygdom, for hvilken der i EF-bestemmelserne er fastsat særlige afgifter for kontrolforanstaltninger.

Støtten vedrører ikke foranstaltninger, for hvilke det i fællesskabslovgivningen er fastsat, at udgifterne til sådanne foranstaltninger skal bæres af landbrugsbedriften, medmindre udgifterne til sådanne støtteforanstaltninger helt dækkes af obligatoriske producentafgifter.

Støtten ydes for de dyresygdomme og andre sygdomme, som er opført på den liste, der er opstillet af Det Internationale Kontor for Epizootier, eller er angivet i bilaget til Rådets beslutning 90/424/EØF.

Støtteordningerne indføres senest tre år efter, at udgifterne eller tabet er opstået. Støtten udbetales senest fire år efter, at udgifterne eller tabet er opstået.

Udgifter til sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser, køb og anvendelse af vacciner og medicin, slagtning og destruktion af dyr og udgifter til at kompensere for indkomsttab som følge af krav, der er pålagt i henhold til programmet, er støtteberettigede.

Henvisning til fællesskabslovgivningen: artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006.

Det bemærkes, at lov nr. 3/2002, artikel 2, stk. 4a, direkte henviser til denne artikel og dermed til alle deri fastlagte, ovennævnte betingelser

Berørt(e) sektor(er): De dyrearter, som er anført i regionallov nr. 17 af 26. marts 1993 om fastlæggelse af det regionale husdyr- og bedriftsregister (kvæg, får, geder, svin og dyr af hestefamilien), og andre dyrearter af interesse for husdyrsektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Websted: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1349

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Sag nr.: XA 242/08

Medlemsstat: Italien

Region: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Støtteordningens benævnelse: Incentivi per azioni promozionali indirette dei prodotti zootecnici

Retsgrundlag: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 4 comma 1 lettera b) e comma 1ter, l'articolo 5 comma 2 e l'art. 6 comma 3] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Forventede årlige udgifter til ordningen: 100 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

| — | 100 % af de støtteberettigede udgifter til:






  1) | formidling af videnskabelig viden |
| --- | --- | --- |

—

100 % af de støtteberettigede udgifter til:

1)

formidling af videnskabelig viden

| 2) | tilrettelæggelse af og deltagelse i konferencer, messer, markeder og udstillinger |
| --- | --- |

2)

tilrettelæggelse af og deltagelse i konferencer, messer, markeder og udstillinger

| 3) | gennemførelse af markedsanalyser og meningsmålinger, forudsat at resultaterne offentliggøres og gøres tilgængelige for alle aktører og de anvendte metoder ikke begunstiger bestemte virksomheder og bestemte produktioner |
| --- | --- |

3)

gennemførelse af markedsanalyser og meningsmålinger, forudsat at resultaterne offentliggøres og gøres tilgængelige for alle aktører og de anvendte metoder ikke begunstiger bestemte virksomheder og bestemte produktioner

| — | 70 % af de støtteberettigede udgifter til frivillig kontrol af kvalitet og produktionsmetoder, hvilket skal forstås som faste udgifter, der følger af deltagelse i anerkendte nationale eller europæiske ordninger vedrørende fødevarekvalitet for så vidt angår landbrugsprodukter til konsum, dog maksimalt 3 000 EUR årligt i en periode på højst fem år |
| --- | --- |

—

70 % af de støtteberettigede udgifter til frivillig kontrol af kvalitet og produktionsmetoder, hvilket skal forstås som faste udgifter, der følger af deltagelse i anerkendte nationale eller europæiske ordninger vedrørende fødevarekvalitet for så vidt angår landbrugsprodukter til konsum, dog maksimalt 3 000 EUR årligt i en periode på højst fem år

Gennemførelsesdato: Fra datoen for offentliggørelse af ansøgningens registreringsnummer på Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters websted

Ordningens varighed: Der kan ydes støtte under denne ordning indtil den 31. december 2013 og i 6 måneder herefter

Målet med støtten: Gennem støtte til indirekte salgsfremmende foranstaltninger at tilskynde til ovennævnte aktiviteter under iagttagelse af de relevante fællesskabsbestemmelser.

Støtten ydes i form af subsidierede tjenesteydelser, må ikke omfatte direkte betalinger til producenter og skal kunne opnås af alle, der i det pågældende område er støtteberettigede på grundlag af objektivt fastlagte betingelser. Når producentsammenslutninger organiserer indirekte salgsfremmende foranstaltninger, må adgangen til disse tjenester ikke være betinget af medlemskab af disse organisationer. Ikke-medlemmers bidrag til den pågældende forenings eller sammenslutnings administrationsomkostninger skal være begrænset til udgiften til den leverede ydelse. Der ydes ikke støtte til investeringsomkostninger.

Hvad angår ikke-obligatorisk kvalitetskontrol af produkter og produktionsmetoder, ydes der ikke støtte til dækning af udgifter til kontrol, som producenten selv foretager, eller til udgifter til rutinemæssig kontrol af mælkekvaliteten, eller hvor fællesskabsbestemmelserne foreskriver, at udgifterne til denne kontrol påhviler producenterne uden at angive de faktiske beløb nærmere. Støtten kan kun ydes til dækning af de tjenester, som leveres af tredjepart og/eller til kontrol foretaget af eller på vegne af tredjepart, og kan omfatte direkte betalinger til producenterne.

Henvisning til fællesskabslovgivningen: artikel 15, stk. 1, stk. 2, litra d) og e), stk. 3 og stk. 4, artikel 14, stk. 1, stk. 2, litra a) og f), og stk. 3, stk. 4, stk. 5 og stk. 6, og artikel 16, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1857/2006.

Lov nr. 21/2001, artikel 4, stk. 1b, henviser til artikel 14 og artikel 15 og dermed indirekte til alle de fastlagte og ovennævnte vilkår heri

Berørt(e) sektor(er): De nævnte dyrearter i regionallov nr. 17 af 26. marts 1993 om fastlæggelse af det regionale husdyr- og bedriftsregister (kvæg, får, geder, svin og dyr af hestefamilien) samt andre arter af interesse for husdyrsektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Websted: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Sag nr.: XA 243/08

Medlemsstat: Italien

Region: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Støtteordningens benævnelse: Incentivi per i test di determinazione della qualità genetica o della resa del bestiame, organizzazione e gestione riproduttiva degli animali iscritti nei libri genealogici o nei registri anagrafici

Retsgrundlag: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera b) e comma 1 bis, l'articolo 3 e l'articolo 6 comma 1 lettera b)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Forventede årlige udgifter til ordningen: 160 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 70 % af de støtteberettigede udgifter

Gennemførelsesdato: Fra datoen for offentliggørelse af ansøgningens registreringsnummer på Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters websted

Ordningens varighed: Der kan ydes støtte under denne ordning indtil den 31. december 2013 og i 6 måneder herefter

Målet med støtten: Gennem incitamenter til fremme af forsøg, der udføres for at fastslå husdyrs genetiske kvalitet eller ydeevne samt planlægning og styring af avlsarbejdet ved dyr, der er opført i stambøger eller registre, tilbagebetale avlsforeninger de udgifter, de har haft ved gennemførelse af kontrol af dyr, der er opført i stambøger over oprindelige kvægracer, og ved gennemførelsen af planen for avlsarbejdet.

Støtten omfatter ikke direkte betalinger til producenter.

Udgifter, som er støtteberettigede, er udgifter til forsøg, der udføres af eller på vegne af tredjemand, for at fastslå husdyrs genetiske kvalitet eller ydeevne, undtagen den kontrol, som husdyrejeren fører med husdyrene.

Henvisning til fællesskabslovgivningen: artikel 16, stk. 1, litra b), og stk. 3, og artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006.

Det bemærkes, at lov nr. 21/2001, artikel 2, stk. 1a, udtrykkeligt henviser til denne artikel og dermed til de deri fastlagte vilkår

Berørt(e) sektor(er): De dyrearter, som er nævnt i regionallov nr. 17 af 26. marts 1993 om fastlæggelse af det regionale husdyrs- og bedriftsregister (kvæg, får, geder, svin og dyr af hestefamilien) samt andre arter af interesse for husdyrsektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Websted: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Sag nr.: XA 244/08

Medlemsstat: Italien

Region: Regione Autonoma Valle d'Aosta

Støtteordningens benævnelse: Incentivi per l'introduzione a livello di azienda di metodi e tecniche innovative in materia di riproduzione animale

Retsgrundlag: Legge regionale 4 settembre 2001, n. 21 «Disposizioni in materia di allevamento zootecnico e relativi prodotti» e successive modificazioni e integrazioni [in particolare, l'articolo 2 comma 1 lettera f) e comma 1 bis, l'articolo 3 e l'articolo 6 comma 1 lettera c)] e deliberazione della Giunta regionale del 13 giugno 2008, n. 1814 «Precisazioni in merito alla concessione degli incentivi previsti per il settore della zootecnia dalle leggi regionali 4 settembre 2001, n. 21 e 22 aprile 2002, n. 3, e successive modificazioni e integrazioni»

Forventede årlige udgifter til ordningen: 120 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 40 % af de støtteberettigede udgifter

Gennemførelsesdato: Fra datoen for offentliggørelsen af registreringsnummeret for undtagelsesanmodningen på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne

Ordningens varighed: Der kan ydes støtte under denne ordning frem til den 31. december 2011

Målet med støtten: Gennem incitamenter på bedriftsniveau til indførelse af innovative dyreavlsteknikker og -metoder, undtagen udgifter til indførelse eller anvendelse af inseminering, søges følgende mål opfyldt: at identificere genet for køds mørhedsgrad, kontrollere sædkvalitet og -mængde, planlægge parring med henblik på at opnå målene for udvælgningsprogrammer samt kontrollere og overvåge indavl. Støtten omfatter ikke direkte betalinger til producenter og vil kun kunne ydes indtil den 31. december 2011.

Udgifterne til de påtænkte parringer og programmer for overvågning af sædmateriale samt programmer til kontrol af indavl vil være støtteberettigede.

Henvisning til fællesskabslovgivningen: artikel 16, stk. 1, litra c), og stk. 3 i forordning (EF) nr. 1857/2006.

Det bemærkes, at lov nr. 21/2001, artikel 2, stk. 1a, udtrykkeligt henviser til denne artikel og dermed til de deri fastlagte vilkår

Berørt(e) sektor(er): De dyrearter, som er nævnt i regionallov nr. 17 af 26. marts 1993 om fastlæggelse af det regionale husdyrs- og bedriftsregister (kvæg, får, geder, svin og dyr af hestefamilien) samt andre arter af interesse for husdyrsektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- |
| Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico |
| Loc. Grande Charrière, 66 |
| I-11020 Saint-Christophe (Aosta) |

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Agricoltura e Risorse naturali — Dipartimento Agricoltura — Direzione investimenti aziendali e sviluppo zootecnico

Loc. Grande Charrière, 66

I-11020 Saint-Christophe (Aosta)

Websted: http://www.regione.vda.it/gestione/sezioni_web/allegato.asp?pk_allegato=1348

Emanuele DUPONT

Il Coordinatore del Dipartimento Agricoltura

Sag nr.: XA 249/08

Medlemsstat: Italien

Region: Sardegna

Støtteordningens benævnelse: Legge regionale 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23 (aiuti per i danni alla produzione agricola).

Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008. Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR

Retsgrundlag: L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23.

Deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23) Spesa Assessorato Igiene, Sanità e dell'Assistenza Sociale 300 000 EUR. Spesa Assessorato Agricoltura e Riforma Agro-Pastorale 440 000 EUR».

Deliberazione della Giunta regionale n. 34/19 del 19 giugno 2008

Modifica della deliberazione della Giunta regionale n. 13/26 del 4 marzo 2008 — recante «Aiuti a favore delle aziende colpite da tubercolosi bovina nel periodo 1 gennaio 2007-31 dicembre 2008 (L.R. 11 marzo 1998, n. 8, articolo 23). Direttive di attuazione».

Forventede årlige udgifter til ordningen: Der er afsat i alt 740 000 EUR til støtte vedrørende tab i 2007 og 2008

Maksimal støtteintensitet:

| 1) | Støtte vedrørende slagtet kvæg:






  — | 100 % af det beløb, der beregnes efter metoden i punkt 2 i gennemførelsesbestemmelserne i bilag A til regionalrådets beslutning nr. 34/19 af 19. juni 2008. |
| --- | --- | --- |

1)

Støtte vedrørende slagtet kvæg:

—

100 % af det beløb, der beregnes efter metoden i punkt 2 i gennemførelsesbestemmelserne i bilag A til regionalrådets beslutning nr. 34/19 af 19. juni 2008.

| 2) | Støtte vedrørende indkomsttab:






  — | 100 % af det beløb, der beregnes efter metoden i punkt 2 i gennemførelsesbestemmelserne i bilag B til regionalrådets beslutning nr. 34/19 af 19. juni 2008 |
| --- | --- | --- |

2)

Støtte vedrørende indkomsttab:

—

100 % af det beløb, der beregnes efter metoden i punkt 2 i gennemførelsesbestemmelserne i bilag B til regionalrådets beslutning nr. 34/19 af 19. juni 2008

Gennemførelsesdato: Begge støtteordninger gælder for tab i bedrifterne siden 1. januar 2007

Ordningens varighed: Indtil den 31. december 2008

Målet med støtten: Støtten vedrørende slagtet kvæg ydes i henhold til forordningens artikel 10, stk. 2, litra a), nr. i), og har til formål at yde en ekstra erstatning til de af regionens kvægavlere, der har lidt tab som følge af påbudt slagtning af dyr, der har tuberkulose, i 2007 og 2008. Den ekstra erstatning udgøres af forskellen mellem satserne i D.M. den 10. oktober 2006 og dyrets værdi ifølge den meddelelse, ISMEA udsender hver anden uge, fratrukket værdien af kødet ved et eventuelt salg.

Der fratrækkes endvidere eventuelle beløb, som kvægavleren modtager i henhold til frivillige eller subventionerede forsikringer.

Støtten vedrørende indkomsttab ydes i henhold til forordningens artikel 10, stk. 2, litra a), nr. ii), og har til formål at yde kompensation til de kvægavlere i et område af regionen, hvor der er kvægtuberkulose, for tab i perioden 1. januar 2007 — 31. december 2008 som følge af nedennævnte restriktioner, som sundhedsmyndighederne indfører som led i planen for udryddelse af kvægtuberkulose:

forbud mod bedækning (deraf følgende færre kælvninger = lavere kødproduktion = indkomsttab)

forbud mod bestandsgenopretning (deraf følgende vanskeligere reintegration af besætningen efter påbudte slagtninger og dermed færre kælvninger = lavere kødproduktion = indkomsttab).

Der fratrækkes endvidere eventuelle beløb, som kvægavleren modtager i henhold til frivillige eller subventionerede forsikringer

Berørt sektor: Husdyrproduktion: kvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale |
| Via Roma 223 |
| I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti) |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato igiene e sanità e dell'Assistenza sociale

Via Roma 223

I-09123 Cagliari (concede l'aiuto per i capi abbattuti)

| Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale |
| --- |
| Via Pessagno 4 |
| I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito) |

Assessorato dell'agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

I-09125 Cagliari (concede l'aiuto per la perdita di reddito)

Websted: Beslutning nr. 13/26 af 4. marts 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104215.pdf

Bilag A:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104235.pdf

Bilag B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_73_20080306104251.pdf

Beslutning nr. 34/19 af 19. juni 2008:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080619175155.pdf

Bilag A (regionalrådets beslutning nr. 34/19):

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624122917.pdf

Bilag B:

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_72_20080624123014.pdf

Stefania MANCA

Direttore ad interim

Servizio sostegno delle imprese agricole e sviluppo delle competenze

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/14

---

Tilbagetrækning af meddelelse om ansøgning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF

(2008/C 268/05)

Den 10. juni 2008 modtog EFTA-Tilsynsmyndigheden en ansøgning fra Norge i henhold til artikel 30, stk. 4, i den i punkt 4 i bilag XVI til EØS-aftalen omhandlede retsakt (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester) (1) om at udelukke prospektering og udvinding af olie og gas på den norske kontinentalsokkel samt transport af naturgas gennem opstrømsrørledningsnettet i Norge fra retsaktens anvendelsesområde.

En meddelelse vedrørende Norges ansøgning blev offentliggjort i
  Den Europæiske Unions Tidende C 180 af 17. juli 2008, s. 18 og i EØS-tillæg nr. 43 af 17. juli 2008, s. 35.

Ved brev af 17. juli 2008 underrettede den norske regering EFTA-Tilsynsmyndigheden om tilbagetrækningen med omgående virkning af Norges ansøgning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF.

Nærværende meddelelse erstatter den foregående meddelelse, og Tilsynsmyndigheden anser ansøgningen for tilbagetrukket. Derfor finder direktiv 2004/17/EF stadig anvendelse, for så vidt angår prospektering og udvinding af olie og gas på den norske kontinentalsokkel samt transport af naturgas gennem opstrømsrørledningsnettet i Norge.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/15

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE EPSO/AD/138/08

(2008/C 268/06)

De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder en almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/138/08 med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af maltesisksprogede jurist-lingvister (AD 7).

Meddelelsen om udvælgelsesprøven er udelukkende offentliggjort på engelsk, fransk og tysk, i
  Den Europæiske Unions Tidende C 268 A af 23. oktober 2008.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside: http://europa.eu/epso

---

Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/16

---

Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på hvervet som medlem af ekspertpanelerne ved den europæiske fødevaresikkerhedsautoritet (Parma, Italien)

(2008/C 268/07)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) er hjørnestenen i den Europæiske Unions risikovurdering i forbindelse med fødevare- og fodersikkerheden. EFSA giver i tæt samarbejde med nationale myndigheder og i åben dialog med sine interessenter uafhængig videnskabelig rådgivning og klare oplysninger vedrørende eksisterende og nye risici.

Fødevaresikkerhedsautoriteten har iværksat en udvælgelsesprocedure med det formål at få opstillet en reserveliste bestående af:

VIDENSKABELIGE EKSPERTER, DER KAN KOMME I BETRAGTNING VED UDPEGELSEN AF MEDLEMMER TIL EFSA's EKSPERTPANELER OG VIDENSKABELIGE UDVALG:

| — | Ekspertpanelet for dyrs sundhed og velfærd (AHAW) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for dyrs sundhed og velfærd (AHAW)

| — | Ekspertpanelet for biologiske farer (BIOHAZ) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for biologiske farer (BIOHAZ)

| — | Ekspertpanelet for forurenende stoffer i fødevarekæden (CONTAM) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for forurenende stoffer i fødevarekæden (CONTAM)

| — | Ekspertpanelet for fodertilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder(FEEDAP) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for fodertilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder(FEEDAP)

| — | Ekspertpanelet for genetisk modificerede organismer (GMO) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for genetisk modificerede organismer (GMO)

| — | Ekspertpanelet for diætetiske produkter, ernæring og allergier (NDA) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for diætetiske produkter, ernæring og allergier (NDA)

| — | Ekspertpanelet for plantesundhed (PLH) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for plantesundhed (PLH)

| — | Ekspertpanelet for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR) |
| --- | --- |

—

Ekspertpanelet for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR)

| — | Den videnskabelige komité (SC). |
| --- | --- |

—

Den videnskabelige komité (SC).

Ref.: EFSA/E/2008/002

Denne indkaldelse henvender sig til videnskabelige eksperter, der ønsker at komme i betragtning ved udpegelsen af medlemmer til enten ekspertpanelet for dyrs sundhed og velfærd, ekspertpanelet for biologiske farer, ekspertpanelet for forurenende stoffer i fødevarekæden, ekspertpanelet for fodertilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder, ekspertpanelet for genetisk modificerede organismer, ekspertpanelet for diætetiske produkter, ernæring og allergier, ekspertpanelet for plantesundhed, ekspertpanelet for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf eller Den videnskabelige komité ved den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, med henblik på at finde Europas bedste videnskabelige eksperter til denne opgave.

DEN EUROPÆISKE FØDEVARESIKKERHEDSAUTORITET

EFSA er hjørnestenen i EU's system til risikovurdering vedrørende fødevare- og fodersikkerhed. EFSA's videnskabelige rådgivning i forbindelse med eksisterende og nye risici understøtter de risikoansvarliges politikker og beslutninger i de europæiske institutioner og i EU's medlemsstater. Fødevaresikkerhedsautoritetens vigtigste opgave er at give objektiv, gennemsigtig og uafhængig videnskabelig rådgivning og klare oplysninger på grundlag af de seneste videnskabelige metoder og tilgængelige data.

EFSA samler Europas bedste tilgængelige eksperter i risikovurdering inden for området fødevare- og fodersikkerhed, som handler uafhængigt for en selvstændig og selvstyret organisation med henblik på at give de europæiske institutioner og medlemsstaterne videnskabelig rådgivning af højeste kvalitet.

Fødevaresikkerhedsautoriteten forpligter sig til at opfylde nøglestandarderne for videnskabelig dygtighed, åbenhed, gennemsigtighed, uafhængighed og lydhørhed. EFSA yder ved at arbejde uafhængigt, åbent og gennemsigtigt den bedst mulige videnskabelige rådgivning og bidrager dermed til at styrke det europæiske fødevare- og fodersikkerhedssystem.

Ekspertpanelernes og Den Videnskabelige Komités rolle

Ekspertpanelerne har ansvaret for at afgive ekspertudtalelser på Fødevaresikkerhedsautoritetens vegne og yde anden rådgivning efter behov inden for deres respektive kompetenceområder.

Ekspertpanelerne er normalt sammensat af 21 uafhængige videnskabelige eksperter.

Medlemmerne af Den Videnskabelige Komité og af ekspertpanelerne udpeges for en treårig periode, der kan forlænges to gange, og forventes at deltage i og bidrage aktivt til alle møder i panelet, hvor der vedtages udtalelser, videnskabelige rapporter eller vejledninger. Det skønnes, at Den Videnskabelige Komité og ekspertpanelerne afhængigt af arbejdsbyrden samles mellem seks og ti gange om året til møder af to dages varighed, normalt i Parma i Italien. Medlemmerne af panelet forventes også at deltage i arbejdsgrupper efter behov. Møderne afholdes på engelsk, og de fleste dokumenter er på engelsk. Ansøgerne bør tage højde for, at møderne generelt kræver forberedelse.

Formændene for hvert ekspertpanel er også medlemmer af EFSA's Videnskabelige Komité sammen med seks andre videnskabelige eksperter.

Medlemmerne af ekspertpanelerne har ret til en godtgørelse for hvert møde af en hel dags varighed. Beløbets størrelse er fastsat af EFSA's bestyrelse og udgør i 2008 300 EUR. Endvidere godtgøres de videnskabelige eksperters rejse- og opholdsudgifter i henhold til EFSA's vejledning om godtgørelser i forbindelse med ekspertmøder.

Ekspertpanelet for dyrs sundhed og velfærd (AHAW)

AHAW-panelet yder uafhængig videnskabelig rådgivning om alle aspekter af dyresygdomme og dyrevelfærd. Dets arbejde vedrører hovedsageligt produktionsdyr, herunder fisk.

Dets strategi for risikovurdering er baseret på en gennemgang af videnskabelig information og videnskabelige data med henblik på evaluering af risiciene i tilknytning til en bestemt fare. Dette bidrager til at skabe et videnskabeligt baseret grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om AHAW's centrale emner.

Ekspertpanelet for biologiske farer (BIOHAZ)

Ekspertpanelet for biologiske farer (BIOHAZ) yder uafhængig videnskabelig rådgivning om biologiske farer i tilknytning til fødevaresikkerhed og fødevarebårne sygdomme. Dette dækker:

| — | fødevarebårne zoonoser (dyresygdomme, der kan overføres til mennesker) |
| --- | --- |

—

fødevarebårne zoonoser (dyresygdomme, der kan overføres til mennesker)

| — | transmissible spongiforme encephalopatier (BSE/TSE) |
| --- | --- |

—

transmissible spongiforme encephalopatier (BSE/TSE)

| — | fødevaremikrobiologi |
| --- | --- |

—

fødevaremikrobiologi

| — | fødevarehygiejne og tilknyttede affaldsforvaltningsspørgsmål. |
| --- | --- |

—

fødevarehygiejne og tilknyttede affaldsforvaltningsspørgsmål.

Panelet er et af EFSA's centrale aktører i arbejdet med BSE og TSE.

Det foretager risikovurderinger for at fremkomme med videnskabelige udtalelser og rådgivning til risikostyringsansvarlige. Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om BIOHAZ's centrale emner.

Ekspertpanelet for forurenende stoffer i fødevarekæden (CONTAM)

CONTAM-panelet yder uafhængig videnskabelig rådgivning om forurenende stoffer i fødevarekæden og uønskede stoffer såsom naturlige giftstoffer, mykotoksiner og rester af forbudte stoffer, der ikke er dækket af et andet panel.

Det foretager risikovurderinger for at fremkomme med videnskabelige udtalelser og rådgivning til risikostyringsansvarlige. Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om CONTAM's centrale emner.

Ekspertpanelet for fodertilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder (FEEDAP)

FEEDAP-panelet yder uafhængig videnskabelig rådgivning om sikkerheden og/eller effekten af tilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder. Panelet evaluerer deres sikkerhed og/eller effekt for målarterne, brugeren, forbrugeren af produkter af animalsk oprindelse og miljøet. Det ser også på effekten af biologiske og kemiske produkter/stoffer beregnet til forsætlig tilsætning til foder.

En stor del af panelets arbejde vedrører stoffer, der skal evalueres af EFSA, inden de kan godkendes til brug i EU.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om FEEDAP's centrale emner.

Ekspertpanelet for genetisk modificerede organismer (GMO)

GMO-panelet yder uafhængig videnskabelig rådgivning om sikkerhed i forbindelse med:

| — | genetisk modificerede organismer (GMO'er) såsom planter, dyr og mikroorganismer |
| --- | --- |

—

genetisk modificerede organismer (GMO'er) såsom planter, dyr og mikroorganismer

| — | genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer. |
| --- | --- |

—

genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer.

Det foretager risikovurderinger for at fremkomme med videnskabelige udtalelser og rådgivning til risikostyringsansvarlige. Dets strategi for risikovurdering er baseret på en gennemgang af videnskabelig information og videnskabelige data med henblik på evaluering af sikkerheden i tilknytning til en bestemt gmo. Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning. Panelets arbejde består for en væsentlig del i at vurdere ansøgninger, da alle genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer skal evalueres af EFSA, før de kan godkendes i EU.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om GMO's centrale emner.

Ekspertpanelet for diætetiske produkter, ernæring og allergier (NDA)

NDA-panelet beskæftiger sig med spørgsmål i tilknytning til diætetiske produkter (fødevarer, der skal opfylde bestemte befolkningsgruppers ernæringsbehov), human ernæring og fødevareallergier. Det rådgiver ligeledes om tilknyttede emner såsom nye fødevarer (fødevarer eller ingredienser, der ikke er blevet indtaget i EU i væsentligt omfang før den 15. maj 1997).

Panelets arbejde er baseret på en gennemgang af videnskabelige data, der danner grundlag for en evaluering af risici f.eks. i tilknytning til fødevareallergier og nye fødevarer og for videnskabelig rådgivning vedrørende human ernæring og ernæringsværdien af fødevarer, fødevareingredienser og produkter. Panelets arbejde omfatter også en vurdering af, om eventuelle anprisninger om fødevarers sundhedsfordele eller ernæringsmæssige værdi er videnskabeligt pålidelige og berettigede, og arbejde med referenceindtaget i befolkningen. Panelet fremkommer med videnskabelige udtalelser og rådgivning til risikostyringsansvarlige. Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning. Yderligere oplysninger om EFSA's rolle i forbindelse med ernærings- og sundhedsanprisninger findes i Nutrition and Health Claims in Focus og/eller på EFSA's websted under afsnittet om NDA's centrale emner.

Ekspertpanelet for plantesundhed (PLH)

PLH-panelet yder uafhængig videnskabelig rådgivning om den risiko, som planteskadegørere kan forårsage på planter, planteprodukter eller biodiversitet i EU. Panelet gennemgår og vurderer disse risici med hensyn til fødekædens sikkerhed.

Dets risikovurderingsarbejde er baseret på en gennemgang af videnskabelige oplysninger og data med henblik på at vurdere de risici, som et bestemt emne indebærer. Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om PLH's centrale emner.

Ekspertpanelet for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR)

Panelet for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR-panelet) yder uafhængig videnskabelig rådgivning om risikovurderingen af plantebeskyttelsesmidler (almindelig kendt som pesticider) og restkoncentrationer heraf, og ser på risiciene for brugeren/arbejdstageren, forbrugeren og miljøet.

Dette bidrager til at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtter risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Panelet arbejder tæt sammen med Pesticide Risk Assessment Peer Review (Ekspertgennemgang af risikovurdering af pesticider — PRAPeR), der er ansvarlig for ekspertgennemgangen på EU-plan af aktive stoffer, der anvendes i nye eller eksisterende plantebeskyttelsesmidler. PPR-panelet anmodes om en udtalelse om alle spørgsmål, der ikke kan løses inden for denne procedure, eller når der er behov for yderligere videnskabelig rådgivning, for det meste inden for toksikologi, økotoksikologi samt pesticiders og restkoncentrationers skæbne og opførsel. Et andet arbejdsområde består i opdatering af eksisterende vejledninger om risikovurdering af plantebeskyttelsesmidler og i udarbejdelse af vejledninger på nye videnskabelige områder.

Se afsnittet Pesticides »In Focus« for yderligere oplysninger om EFSA's arbejde med pesticider.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om PPR's centrale emner.

Den Videnskabelige Komité (SC)

Den Videnskabelige Komité består af formændene for hvert af de videnskabelige paneler og seks (6) andre videnskabelige eksperter.

EFSA's Videnskabelige Komité har til opgave at støtte EFSA i videnskabelige spørgsmål af horisontal karakter og at yde strategisk rådgivning til EFSA's administrerende direktør. Den har også ansvaret for generel koordinering for at sikre konsekvens i de videnskabelige udtalelser, der udarbejdes af de videnskabelige paneler. Den Videnskabelige Komité fokuserer på udvikling af harmoniserede metoder til risikovurdering på områder, hvor der ikke allerede er fastlagt EU-omfattende fremgangsmåder.

Den Videnskabelige Komité udarbejder videnskabelige udtalelser og rådgivning til risikostyringsansvarlige med det formål at skabe et solidt grundlag for europæiske politikker og lovgivning og støtte risikostyringsansvarlige i deres beslutningstagning.

Nærmere oplysninger findes på EFSA's websted under afsnittet om SC's centrale emner.

Yderligere oplysninger om udvælgelse af medlemmer til Den Videnskabelige Komité og panelerne findes i »Decision concerning the establishment and operations of the Scientific Committee and Panels«.

http://www.efsa.eu.int/EFSA/DocumentSet/mb_32ndmeet_annex_a_en_4_1,2.pdf?ssbinary=true

Yderligere oplysninger om de videnskabelige paneler:

www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_ScientificPanels.htm

Udvælgelsesprocedure

Ansøgerne skal i ansøgningsskemaet angive, hvilket af ekspertpanelerne og/eller Den Videnskabelige Komité de foretrækker at deltage i.

Krav

Kvalifikationer og erfaring

A.   Udvælgelseskriterier

| i) | en universitetsuddannelse inden for et område som f.eks. toksikologi, økotoksikologi, miljøvidenskab, kemi, biokemi, fødevareteknologi, farmakologi, veterinærmedicin, farmaci, biologi, biovidenskab, agronomi/landbrugsvidenskab, fødevaremikrobiologi, epidemiologi, arbejdsmedicin, folkesundhed eller områder i tilknytning til folkesundhed på et videregående niveau |
| --- | --- |

i)

en universitetsuddannelse inden for et område som f.eks. toksikologi, økotoksikologi, miljøvidenskab, kemi, biokemi, fødevareteknologi, farmakologi, veterinærmedicin, farmaci, biologi, biovidenskab, agronomi/landbrugsvidenskab, fødevaremikrobiologi, epidemiologi, arbejdsmedicin, folkesundhed eller områder i tilknytning til folkesundhed på et videregående niveau

| ii) | mindst ti års faglig erfaring, som er relevant for det eller de valgte panelers kompetenceområder, og på et niveau, som disse kvalifikationer giver adgang til |
| --- | --- |

ii)

mindst ti års faglig erfaring, som er relevant for det eller de valgte panelers kompetenceområder, og på et niveau, som disse kvalifikationer giver adgang til

| iii) | et godt kendskab til engelsk |
| --- | --- |

iii)

et godt kendskab til engelsk

| iv) | kandidaterne skal udfylde interesseerklæringen, der hører til ansøgningen, sandfærdigt og fyldestgørende. Bemærk venligst, at manglende udfyldelse af denne del af skemaet på en sandfærdig og fyldestgørende måde vil medføre, at ansøgningen afvises
  Yderligere oplysninger om interesseerklæringer findes på:
  http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true |
| --- | --- |

iv)

kandidaterne skal udfylde interesseerklæringen, der hører til ansøgningen, sandfærdigt og fyldestgørende. Bemærk venligst, at manglende udfyldelse af denne del af skemaet på en sandfærdig og fyldestgørende måde vil medføre, at ansøgningen afvises

Yderligere oplysninger om interesseerklæringer findes på:

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/General/doi_guidance_allannexes.pdf?ssbinary=true

| v) | kandidaterne skal være statsborgere i en af medlemsstaterne i De Europæiske Fællesskaber, i et af landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller i et EU-kandidatland. Eksperter fra lande uden for Europa kan også ansøge, men tages kun i betragtning, hvis det nødvendige ekspertiseniveau ikke kan findes blandt europæiske eksperter. |
| --- | --- |

v)

kandidaterne skal være statsborgere i en af medlemsstaterne i De Europæiske Fællesskaber, i et af landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller i et EU-kandidatland. Eksperter fra lande uden for Europa kan også ansøge, men tages kun i betragtning, hvis det nødvendige ekspertiseniveau ikke kan findes blandt europæiske eksperter.

B.   Tildelingskriterier

| — | erfaring med at foretage videnskabelig risikovurdering og/eller yde videnskabelig rådgivning i spørgsmål vedrørende fødevare- og fodersikkerhed generelt og især inden for det foretrukne ekspertpanels eller Den Videnskabelige Komités kompetence- og ekspertiseområder |
| --- | --- |

—

erfaring med at foretage videnskabelig risikovurdering og/eller yde videnskabelig rådgivning i spørgsmål vedrørende fødevare- og fodersikkerhed generelt og især inden for det foretrukne ekspertpanels eller Den Videnskabelige Komités kompetence- og ekspertiseområder

| — | dokumenteret videnskabelig ekspertise inden for ét og helst flere felter inden for de områder, der dækkes af det foretrukne ekspertpanel eller Den Videnskabelige Komité |
| --- | --- |

—

dokumenteret videnskabelig ekspertise inden for ét og helst flere felter inden for de områder, der dækkes af det foretrukne ekspertpanel eller Den Videnskabelige Komité

| — | dokumenteret erfaring med peer review af videnskabeligt arbejde og publikationer, helst inden for felter inden for de områder, der dækkes af Den Videnskabelige Komité eller det foretrukne ekspertpanel |
| --- | --- |

—

dokumenteret erfaring med peer review af videnskabeligt arbejde og publikationer, helst inden for felter inden for de områder, der dækkes af Den Videnskabelige Komité eller det foretrukne ekspertpanel

| — | evne til at håndtere komplekse oplysninger og dossierer, ofte fra et bredt spektrum af videnskabelige områder og kilder, og til at udarbejde udkast til videnskabelige udtalelser og rapporter |
| --- | --- |

—

evne til at håndtere komplekse oplysninger og dossierer, ofte fra et bredt spektrum af videnskabelige områder og kilder, og til at udarbejde udkast til videnskabelige udtalelser og rapporter

| — | faglig erfaring i et tværfagligt miljø, helst i en international sammenhæng |
| --- | --- |

—

faglig erfaring i et tværfagligt miljø, helst i en international sammenhæng

| — | erfaring i ledelse af videnskabelige projekter |
| --- | --- |

—

erfaring i ledelse af videnskabelige projekter

| — | dokumenterede kommunikationsfærdigheder baseret på undervisningserfaring, offentlige præsentationer, aktiv deltagelse i møder, publikationer. |
| --- | --- |

—

dokumenterede kommunikationsfærdigheder baseret på undervisningserfaring, offentlige præsentationer, aktiv deltagelse i møder, publikationer.

Ansøgere, der opfylder udvælgelseskriterier, udvælges på grundlag af en sammenligning, som EFSA foretager af deres kvalifikationer på baggrund af ovennævnte tildelingskriterier. EFSA forbeholder sig retten til at konsultere tredjeparter med hensyn til ansøgernes faglige erfaring i relation til ansøgningen.

Medlemmerne af ekspertpanelerne og Den Videnskabelige Komité udpeges af bestyrelsen efter forslag fra den administrerende direktør.

Ansøgerne kan ansøge om medlemskab af to (2) ekspertpaneler ud over Den Videnskabelige Komité, men kan kun udpeges til ét af dem. Ansøgerne kan, med deres forudgående samtykke, udpeges til et ekspertpanel, selvom de ikke specifikt ansøgte om dette panel. Ansøgere, der opfylder kravene til medlemskab, men ikke udpeges, kan få tilbudt at forblive på reservelisten i det tilfælde, at der bliver behov for nye medlemmer, eller de kan opfordres til at bidrage til et ekspertpanels eller Den Videnskabelige Komités aktiviteter som ad hoc-eksperter.

Alle de udvalgte eksperter vil blive kontaktet og anmodet om tilladelse til at medtage deres data i EFSA's database over eksperter.

Yderligere oplysninger om EFSA's database over eksperter findes på:

http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/WhoWeAre/efsa_locale-1178620753812_1178712806106.htm

Uafhængighed og loyalitets- og interesseerklæringer

Medlemmerne af ekspertpanelerne udvælges på et personligt grundlag. Ansøgerne skal vedlægge en erklæring om, at de forpligter sig til at handle uafhængigt af enhver indflydelse udefra, og en erklæring om enhver interesse, som kunne skønnes at være til hinder for deres uafhængighed.

Ligestilling

EFSA gør en stor indsats for at anvende principperne om ligestilling i sine procedurer.

Indsendelse af ansøgninger

Kandidaterne skal indgive ansøgningen og interesseerklæringen i elektronisk format via EFSA's websted: www.efsa.europa.eu

Ansøgninger indsendt via e-mail accepteres ikke.

Kandidaterne bedes udfylde deres ansøgningsskema på engelsk for at lette udvælgelsesproceduren.

Alle kandidater, der indsender en ansøgning i forbindelse med denne indkaldelse af interessetilkendegivelser, vil blive informeret pr. post om resultatet af udvælgelsesproceduren.

De personoplysninger, som EFSA anmoder kandidaterne om, behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger. Formålet med behandlingen af de personoplysninger, som kandidaterne indsender, er at behandle ansøgninger med henblik på en mulig forhåndsudvælgelse og udvælgelse ved EFSA.

Ansøgningsfrist

Ansøgningerne skal indsendes senest den 7. januar 2009 ved midnat (lokal tid, GMT + 1). For ansøgninger, der er indsendt pr. anbefalet brev, er poststemplets dato afgørende.

Bemærk venligst, at systemet på grund af det meget store antal ansøgninger, vi modtager, kan have problemer med at behandle de store mængder data, der indkommer hen imod ansøgningsfristens udløb. Vi opfordrer derfor ansøgerne til at indsende deres ansøgning i god tid inden fristens udløb.

Bemærk:

Er der uoverensstemmelser eller afvigelser mellem den engelske udgave og en af de andre sprogudgaver af denne publikation, er den engelske udgave gældende.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/23

---

STATSSTØTTE — TYSKLAND

Statsstøtte C 28/08 (ex N 345/06) — SMV-bonus til M.A.L. Magdeburger Artolith GmbH

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 268/08)

Ved brev af 17. juni 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til den støtte, over for hvilken Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektorat for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| Kontor: SPA3 6/5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektorat for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

Kontor: SPA3 6/5

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Tyskland. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

PROJEKTET

Ved brev af 2. juni 2006 meddelte Tyskland Kommissionen sine planer om at bevilge en SMV-bonus på 15 % oven i den regionalstøtte, der som led i gældende regionalstøtteordninger er ydet til Magdeburger Artolith GmbH (herefter: »M.A.L.«) til etablering af en fabrik til fremstilling af stenplader med syntetisk harpiks.

M.A.L. ligger i Magdeburg, der er et støtteberettiget område efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Virksomheden blev stiftet i 2005 af en gruppe fysiske personer, den såkaldte »Initiativtagergruppe Artolith«. Andreas Gratz er eneaktionær i og leder af M.A.L. Med henblik på produktionen af stenplader købte M.A.L. det nødvendige udstyr, teknologi og knowhow hos Breton SpA til en pris på 36 800 000 EUR.

Projektet til en samlet værdi af 49 800 000 EUR finansieres af M.A.L. ved hjælp af egne midler (7 000 000 i form af mezzaninkapital indskudt af Breton SpA) og et banklån (22 708 800 EUR) foruden den støtte, hvorom der er ansøgt (20 177 593 EUR).

Vurdering af støttemodtagers status som SMV

Da loftet i artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 (herefter: »SMV-forordningen«) (1) er overskredet, har Tyskland opfyldt sin forpligtelse og har anmeldt SMV-bonussen, inden den er iværksat. I lighed med tidligere beslutninger begrænser Kommissionen sin vurdering af denne type sager til spørgsmålet om, hvorvidt støttemodtager kan betragtes som en SMV for at være berettiget til den SMV-bonus på 15 %, der indgår i den planlagte støtte.

Ifølge artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling om definitionen på mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (2) (herefter »SMV-henstillingen«) defineres en SMV som en virksomhed, der har under 250 ansatte og har en årsomsætning på højst 50 mio. EUR og/eller en samlet årsbalance på højst 43 mio. EUR. For at kunne vurdere, om disse lofter er overholdt, skal Kommissionen først definere de data, der skal ligge til grund for vurderingen. Det afhænger af, om M.A.L. er en »uafhængig virksomhed«»en partnervirksomhed« eller en »tilknyttet virksomhed« i den betydning, der er defineret i artikel 3 i bilaget til SMV-henstillingen.

Kommissionen betvivler, at M.A.L. er en uafhængig virksomhed i betragtning af de stærke kontraktmæssige relationer mellem M.A.L. og Breton SpA, som kan indebære, at M.A.L. og Breton SpA er partnervirksomheder eller tilknyttede virksomheder. Inden undertegnelsen af kontrakten om salg af maskiner og knowhow til stenproduktionen indskød Breton SpA 7 000 000 EUR i M.A.L. I kontrakten mellem M.A.L. og Breton SpA betegnes dette indskud som »indskud med udbytterettigheder« (på originalsproget: »Genussrechtskapital«). Og i M.A.L.'s balance for 2005 er det opført som egenkapital. Kommissionen noterer sig, at spørgsmålet om, hvorvidt særlige typer mezzaninkapital udgør egenkapital eller gæld, behandles på meget forskellig vis i de enkelte medlemsstater. På basis af de oplysninger, der foreligger på dette stadium i undersøgelsen, betvivler Kommissionen imidlertid, at aftalen om »Genussrechtskapital« mellem M.A.L. og Breton SpA er en ren lånekontrakt, og at der ikke er skabt noget partnerskab eller foreligger en form for tilknytning mellem de to virksomheder. Denne tvivl er for det første baseret på de særlige bestemmelser i aftalen om »Genussrechtskapital«, dvs. rettighederne gives for en ubegrænset periode og er efterstillet M.A.L.'s registrerede egenkapital i tilfælde af en negativ balance. For det andet udgør Breton SpA's indskud ifølge balancen for 2005 over 25 % af M.A.L.'s egenkapital. For det tredje skal M.A.L. ifølge leveringskontrakten referere til Bretons varemærke og teknologi i sine annoncer, markedsføringsstrategier og på sit website. Der kan således være etableret endnu en tilknytning mellem disse to virksomheder på grund af Bretons interesse i have sin teknologi og produkter på det tyske marked. Endelig har Breton SpA accepteret at stille ekstra kapital til rådighed for M.A.L., hvis det skulle blive nødvendigt. Det blev krævet af de tyske myndigheder, da de stillede sikkerhed for banklånet til M.A.L.

Under den indledende undersøgelsesperiode solgte Breton sin »Genussrechtskapital« i M.A.L. til en schweizisk virksomhed, der efter tysk opfattelse kan betegnes som en institutionel investor ifølge betydningen i artikel 3, stk. 2, litra c), i bilaget til SMV-henstillingen. Herefter kunne Breton SpA og M.A.L. ikke længere være partnere. På basis af de foreliggende oplysninger kunne Kommissionen imidlertid ikke fastslå, om den schweiziske virksomhed var en reel institutionel investor i den i SMV-henstillingen anførte betydning og ikke optræder som formueforvalter for Breton SpA.

Hvis M.A.L. er Breton SpA's partner eller knyttet til dette selskab, skal Kommissionen ved sin beregning af SMV-tærsklerne ifølge artikel 6, stk. 3 i bilaget til SMV-henstillingen også tage hensyn til de tal, der foreligger for antal ansatte, omsætning/balance for Breton SpA samt tilsvarende tal for den gruppe, som Breton SpA tilhører. I dette scenario ser det ud til, at tærsklerne i SMV-henstillingen overskrides betydeligt.

På basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt M.A.L. har status som SMV, og den betvivler derfor, at den anmeldte SMV-bonus på 15 % kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet.

BREVETS ORDLYD

»Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 2. Juni 2006 (A/34350) meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, der Magdeburger Artolith GmbH — zusätzlich zu Regionalbeihilfen im Rahmen bestehender Regionalbeihilferegelungen — einen KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % zu gewähren.

| (2) | Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733). |
| --- | --- |

(2)

Mit Schreiben vom 10. Juli 2006 (D/55735), 29. August 2006 (D/57401) und 7. Dezember 2006 (D/60188) forderte die Kommission ergänzende Angaben an. Die deutschen Behörden antworteten mit Schreiben vom 31. Juli 2006 (A/36153 und A/36143), 6. Oktober 2006 (A/37870), 26. Januar 2007 (A/30855) und 23. Februar 2007 (A/31733).

| (3) | Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 29. März 2007 (A/32777) ersuchten die deutschen Behörden die Kommission, die Würdigung der Beihilfe auszusetzen. Die Kommission gab dem Ersuchen mit Schreiben vom 2. April 2007 (D/51508) statt.

| (4) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 (A/37113) übermittelten die deutschen Behörden weitere Informationen und ersuchten die Kommission, die Würdigung der gemeldeten Maßnahme wieder aufzunehmen. Da die vorgelegten Informationen für die Würdigung nicht ausreichten, verlangte die Kommission mit Schreiben vom 15. Oktober 2007 (D/54091) weitere Angaben, die die deutschen Behörden mit Schreiben vom 13. November 2007 (A/39237) übermittelten. Am 6. Dezember 2007 fand ein Treffen zwischen den Kommissionsdienststellen und den deutschen Behörden statt; dem folgte ein Auskunftsersuchen der Kommission mit Datum vom 3. Januar 2008 (D/50006), das die deutschen Behörden mit Schreiben vom 6. März 2008 (A/4496) dahin gehend beantworteten, dass weitere Unterlagen vorgelegt werden würden, sobald sie verfügbar seien. Die Kommission teilte den deutschen Behörden mit Schreiben vom 14. März 2008 (D/51140) mit, dass die Zweimonatsfrist, die der Kommission für ihre Entscheidung zur Verfügung steht, erst zu laufen beginnt, wenn diese fehlenden Angaben bei der Kommission eingegangen sind. Mit Schreiben vom 7. Mai 2008 (D/51842) verlangte die Kommission weitere Informationen, die Deutschland am 19. Mai 2008 (A/9174) übermittelte.

| (5) | Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft. |
| --- | --- |

(5)

Deutschland meldet die Maßnahme gemäß der Verpflichtung nach Randnummer 3.13 der Entscheidung der Kommission über die Beihilferegelung Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (nachstehend ‚GA-Regelung‘) an (3). Danach müssen Einzelbeihilfen angemeldet werden, wenn die Kriterien in Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (im Folgenden ‚KMU-Verordnung‘) (4) erfüllt sind. Gemäß diesem Artikel sind Einzelbeihilfen für Unternehmen in einem Fördergebiet anzumelden, wenn sich die förderfähigen Gesamtkosten auf mindestens 25 000 000 EUR belaufen und die Nettobeihilfeintensität mindestens 50 % der in der Fördergebietskarte für das betreffende Gebiet ausgewiesenen Nettobeihilfeobergrenze beträgt oder wenn sich das Gesamtvolumen einer Beihilfe auf mindestens 15 000 000 EUR brutto beläuft.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Beihilfeempfänger

| (6) | Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz. |
| --- | --- |

(6)

Beihilfeempfänger ist die Magdeburger Artolith GmbH (nachstehend ‚M.A.L.‘). Das Unternehmen liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags. M.A.L. wurde 2005 von einer Gruppe natürlicher Personen, der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘, initiiert und wird kunstharzgebundene Steinplatten herstellen. Einziger Gesellschafter und Geschäftsführer des Unternehmens ist eine natürliche Person, Herr Andreas Gratz.

| (7) | Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt. |
| --- | --- |

(7)

Durch eine am 22. Dezember 2005 unterzeichnete Vereinbarung wurde M.A.L. von Breton SpA (nachstehend ‚Breton‘) Genusskapital in Höhe von 7 000 000 EUR zur Verfügung gestellt.

| (8) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung. |
| --- | --- |

(8)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete M.A.L. einen Vertra mit Breton über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung.

| (9) | Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ende 2005 hatte M.A.L. vier Mitarbeiter, keinen Umsatz und eine geschätzte Bilanzsumme in Höhe von 37 020 000 EUR. Der ursprünglichen Zuwendungsbescheid vom 15. Dezember 2005 zufolge wurde nach Abschluss des Investitionsvorhabens Ende 2006 von 105 Mitarbeitern ausgegangen Am 6. Juni 2006 genehmigten die deutschen Behörden die Verlängerung des Investitionszeitraums bis Ende 2007.

2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (10) | Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten). |
| --- | --- |

(10)

Die sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ hatte ursprünglich die vier Mitglieder [...] (5), [...], [...]und [...] (Initiatoren 1-4 im Schaubild weiter unten).

| (11) | [...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. |
| --- | --- |

(11)

[...] (Initiator 1) hält 100 % der M.A.L.-Anteile. Die Initiatoren 2 und 3 sind berechtigt, mit je 33 % an einer etwaigen Erhöhung des Kapitals von M.A.L. (Nennwert) teilzunehmen. Den Angaben Deutschlands zufolge sind sie in keiner anderen Weise an M.A.L. beteiligt. Auch haben sie kein Eigenkapital zur Verfügung gestellt. [...] (Initiator 4) ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern.

| (12) | [...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘). |
| --- | --- |

(12)

[...] [...]und [...] (Initiatoren 1-3) halten je 33 % der Anteile an dem Unternehmen Agrar Biologisches Institut GmbH (nachstehend ‚ABI‘).

| (13) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(13)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv. Das Unternehmen wurde zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (14) | Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist. |
| --- | --- |

(14)

Bei Breton handelt es sich um ein großes Unternehmen mit Sitz im italienischen Castello di Godego, das im Bereich der Entwicklung und Herstellung von Maschinen, Ausrüstung und immateriellen Anlagewerten für die Verarbeitung von Naturstein sowie in der Herstellung und Verarbeitung von Verbundstein tätig ist.

| (15) | Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘. |
| --- | --- |

(15)

Breton selbst gehört dem Unternehmen SIGEP SpA (nachstehend ‚SIGEP‘) an, das in die Kategorie der Großunternehmen fällt. Bei SIGEP handelt es sich um eine Holding aus vier Unternehmen: eines ist Breton selbst, ein anderes die Breton-Niederlassung in den USA ‚Breton USA Customer Services Cooperation‘.

| (16) | Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:






  — | es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA, |
| --- | --- | --- |

(16)

Deutschland hat dazu folgende Angaben gemacht:

—

es besteht keinerlei Verbindung zwischen der US-Niederlassung von Breton und der oben erwähnten künftigen Vertriebsstruktur von M.A.L. in den USA,

| — | kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und |
| --- | --- |

—

kein Mitglied der Initiatorengruppe Artolith steht in irgend einer vertraglichen Verbindung zu Breton, und

| — | Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander. |
| --- | --- |

—

Breton und ABI stehen nicht in vertraglicher Verbindung zueinander.

| (17) | Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs). |
| --- | --- |

(17)

Ein wesentlicher Geschäftsbereich von Breton sind Fabrikanlagen zur Herstellung von Verbundstein. Angaben des Unternehmens zufolge kann seinem technologischen Know-how weltweit kein anderes Unternehmen Konkurrenz machen. Die in Fabrikanlagen von Breton eingesetzten Technologien sind durch internationale Patente und Lizenzen geschützt (6). Breton ist Eigentümer der über Patente und Warenzeichen geschützten Technologie zur Herstellung von harzgebundenen Verbundsteinplatten (compound stone raisin-bounded slabs) (Bretonstone®slabs) und zementgebundenen Platten (cement-bound slabs) (Bretonstonecem®slabs).

| (18) | Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte. |
| --- | --- |

(18)

Am 22. Dezember 2005 erklärte sich Breton bereit, M.A.L. 7 000 000 EUR zuzuführen, nachdem die Bank Hypo Alpe-Adria AG die Gewährung eines zur Finanzierung des Investitionsvorhabens von M.A.L. erforderlichen Darlehens in Höhe von 22 708 700 EUR bestätigte.

| (19) | Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist. |
| --- | --- |

(19)

Der Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton klassifiziert den Beitrag von Breton als Genussrechtskapital, das in der Bilanz 2005 von M.A.L. als Eigenkapital ausgewiesen wird. Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen. Der zugrunde liegende Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 gekündigt werden, wobei eine Kündigungsfrist von zwei Jahren einzuhalten ist.

| (20) | Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden. |
| --- | --- |

(20)

Der Vertrag gibt Breton spezifische Informationsrechte, jedoch keine Stimmrechte (7), die eine Einmischung in die Geschäfte von M.A.L. erlauben würden.

| (21) | Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus. |
| --- | --- |

(21)

Breton erhält eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % der investierten 7 000 000 EUR Genussrechtskapital. Ferner erhält Breton 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Beide Vergütungen setzen für das betreffende Jahr einen Jahresüberschuss voraus.

| (22) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8). |
| --- | --- |

(22)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags trägt Breton die Verluste des Unternehmens durch Verlustbeteiligung mit. Gemäß Vertrag steht das Genussrechtskapital dann selbst hinter dem Stammkapital von M.A.L. zurück (8).

| (23) | Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu. |
| --- | --- |

(23)

Breton darf die Genussrechte nur im Einvernehmen mit M.A.L. mit einer Hypothek belasten, verkaufen oder anderweitig übertragen. M.A.L. stimmt jedoch einer Übertragung innerhalb der oben erwähnten SIGEP-Holding unwiderruflich zu.

| (24) | Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(24)

Das Genussrechtskapital von Breton steht hinter allen anderen Gläubigern von M.A.L. zurück.

| (25) | Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen. |
| --- | --- |

(25)

Die Möglichkeit, die Genussrechte in Anteile an der Gesellschaft umzuwandeln, ist im Vertrag nicht vorgesehen.

| (26) | Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört. |
| --- | --- |

(26)

Mit Schreiben vom 31. August 2007 teilte Deutschland der Kommission mit, dass die von M.A.L. an Breton emittierten Genussrechte am 27. Juli 2007 verkauft wurden, und zwar an SFC Swiss Forfaiting Company (nachstehend ‚SFC‘), ein Unternehmen, das nach Auffassung Deutschlands zu den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (9) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘) gehört.

| (27) | Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen: |
| --- | --- |

(27)

Auf Grundlage der der Kommission zu diesem Zeitpunkt vorliegenden Angaben scheint die beschriebene Struktur sich folgendermaßen darzustellen:

Image

2.2.   Investitionsvorhaben und Kosten

| (28) | M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert. |
| --- | --- |

(28)

M.A.L. baut in Magdeburg ein neues Werk, in dem kunstharzgebundene Steinplatten hergestellt werden sollen. Das Projekt hat 2005 begonnen und sollte Ende 2006 abgeschlossen sein, die Laufzeit wurde jedoch bis Ende 2007 verlängert.

| (29) | Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf: | Gesamtkosten (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge | [...] |
| Gesamt | 49 800 000 |

(29)

Die Gesamtinvestitionskosten für das Vorhaben belaufen sich auf 49 800 000 Mio. EUR. Die nominalen Gesamtkosten schlüsseln sich wie folgt auf:

Gesamtkosten (EUR)

Grundstück

[...]

Gebäude

[...]

Maschinen/Ausrüstung/Fahrzeuge

[...]

Gesamt

49 800 000

| (30) | Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik. |
| --- | --- |

(30)

Am 28. Dezember 2005 unterzeichnete Breton einen Liefervertrag mit M.A.L. im Wert von 36 800 000 EUR über den Verkauf der erforderlichen Ausrüstung für die geplante Produktion, eine einfache (non-exclusive) Lizenz für die Herstellung der genannten Erzeugnisse, die Bereitstellung des erforderlichen Know-hows, Mitarbeiter-Fortbildung für M.A.L. und Dienste im Zusammenhang mit der kalten und heißen Prüfung der künftigen Fabrik.

2.3.   Finanzierung

| (31) | Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:






  Quelle | Betrag (EUR) Nennwert |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘) | 7 000 000 |
| (Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften) | 22 708 800 |
| Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung | 9 705 500 |
| Investitionszulage | 10 385 800 |
| Gesamt | 49 800 000 |

(31)

Das Vorhaben wird aus Eigenmitteln und über ein Bankdarlehen finanziert, ergänzt durch die beantragten Fördermittel:

Quelle

Betrag (EUR) Nennwert

Eigenmittel (‚Genussrechtskapital‘)

7 000 000

(Privates) Bankdarlehen — (76 % besichert durch staatliche Bürgschaften)

22 708 800

Zuschuss im Rahmen der GA-Regelung

9 705 500

Investitionszulage

10 385 800

Gesamt

49 800 000

| (32) | Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden. |
| --- | --- |

(32)

Wie von den deutschen Behörden bei Gewährung der Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen verlangt, hat Breton sich bereit erklärt, M.A.L. weitere 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Verlauf des Investitionsvorhabens erforderlich werden.

2.4.   Rechtsgrundlage

| (33) | Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:






  — | Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘), |
| --- | --- | --- |

(33)

Als Rechtsgrundlage für die Regionalbeihilfe und den KMU-Aufschlag wurden angegeben:

—

Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (10) (‚GA-Regelung‘),

| — | Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11), |
| --- | --- |

—

Investitionszulagengesetz im Jahr 2005 (nachstehend: ‚IZ-Regelung‘) (11),

| — | Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12). |
| --- | --- |

—

Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost (12).

2.5.   Art/Höhe der Beihilfe und Beihilfeintensität

| (34) | Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13). |
| --- | --- |

(34)

Zum Zeitpunkt der Anmeldung beabsichtigte Deutschland, M.A.L. im Rahmen der oben genannten Regelungen Beihilfen in einer Gesamthöhe von max. 20 177 593 EUR, d. h. 42,03 % der förderfähigen Kosten von 48 000 000 EUR, zu gewähren (13).

| (35) | Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden. |
| --- | --- |

(35)

Die Beihilfen sollen in Form eines unmittelbaren Investitionszuschusses in Höhe von 9 705 500 EUR auf Grundlage der GA-Regelung und in Form einer Investitionszulage in Höhe von max. 10 385 800 EUR im Rahmen der IZ-Regelung gewährt werden.

| (36) | Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14). |
| --- | --- |

(36)

Außerdem werden die deutschen Behörden im Rahmen des Programms für unmittelbare Bürgschaften eine Bürgschaft für 76 % eines von der Hypo-Alpe Adria-Bank AG gewährten privaten Bankdarlehens über 22 708 800 EUR übernehmen. Der Beihilfebetrag der Bürgschaft beläuft sich auf 86 293 EUR (14).

| (37) | Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt. |
| --- | --- |

(37)

Im Gesamtbeihilfebetrag ist ein KMU-Aufschlag in Höhe von 15 % enthalten, was 7 200 000 EUR entspricht. Mit Schreiben vom 19. Mai 2008 teilte Deutschland der Kommission mit, dass der KMU-Aufschlag auf Grundlage der IZ-Regelung gewährt wird und auf Grundlage der GA-Regelung bereits ein Regionalbeihilfebetrag in Höhe von 7 764 400 EUR ausgezahlt wurde. Vor diesem Hintergrund werde Deutschland die Beihilfeintensität (ohne Aufschläge) für Großunternehmen im Rahmen der IZ-Regelung (12,5 %) auf bis zu 25 % (wie für KMU zulässig) erhöhen, sofern die Kommission den KMU-Aufschlag für M.A.L. genehmigt.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

| (38) | Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. |
| --- | --- |

(38)

Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 (15) enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.

3.1.   Anmeldungspflicht

| (39) | Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen. |
| --- | --- |

(39)

Da erstens die förderfähigen Gesamtkosten des M.A.L.-Vorhabens 48 000 000 EUR betragen und die Nettobeihilfeintensität 50 % der in dieser Region anwendbaren Beihilfenintensität übersteigt und zweitens die Bruttobeihilfe 15 000 000 EUR beträgt, werden mit dem Vorhaben die Schwellenwerte gemäß Artikel 6 der KMU-Verordnung überschritten, was zur Einzelanmeldungspflicht führt. Deutschland hat den KMU-Aufschlag vor seiner Anwendung angemeldet und ist somit seiner verfahrensrechtlichen Pflicht nachgekommen.

| (40) | Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren. |
| --- | --- |

(40)

Gemäß ihrer Entscheidungspraxis (16) beschränkt die Kommission ihre Würdigung in Fällen, in denen lediglich der KMU-Aufschlag angemeldet wurde, auf die Frage, ob der Beihilfeempfänger als KMU eingestuft werden kann und Anspruch auf den KMU-Aufschlag von höchstens 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung hat. Es liegen keine branchenspezifischen Gründe vor, den KMU-Aufschlag nicht zu gewähren.

3.2.   Vereinbarkeit/Würdigung der Kriterien für den KMU-Aufschlag

| (41) | Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(41)

Nach Auffassung Deutschlands ist M.A.L. Empfänger des KMU-Aufschlags. Deutschland erklärte, bei dem Unternehmen handele es sich um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung.

| (42) | In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen, und |
| --- | --- | --- |

(42)

In Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen definiert als Unternehmen:

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen, und

| — | einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (43) | Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt. |
| --- | --- |

(43)

Um zu ermitteln, ob diese Schwellenwerte eingehalten werden, muss die Kommission zunächst festlegen, welche Daten zugrunde zu legen sind. Dies hängt davon ab, ob es sich bei M.A.L. um ein ‚eigenständiges‘, ein ‚verbundenes‘ oder ein ‚Partnerunternehmen‘ im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt.

3.2.1.   Eigenständiges Unternehmen?

| (44) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU. |
| --- | --- |

(44)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Gemäß Europäischem Gerichtshof (17) muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein, die wesentlich stärker ist als ein einzelnes KMU.

| (45) | Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. |
| --- | --- |

(45)

Um zu entscheiden, ob M.A.L. ein eigenständiges Unternehmen ist oder mit einem anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (‚Partnerunternehmen‘ oder ‚verbundenes‘ Unternehmen), sind verschiedene Faktoren zu prüfen. Gemäß Artikel 3 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung handelt es sich um ‚Partnerunternehmen‘, wenn ein Unternehmen (vorgeschaltetes Unternehmen) — allein oder gemeinsam mit einem oder mehreren verbundenen Unternehmen — 25 % oder mehr des Kapitals oder der Stimmrechte des anderen Unternehmens (nachgeschaltetes Unternehmen) hält. Um ‚verbundene Unternehmen‘ handelt es sich gemäß Artikel 3 Absatz 3 Buchstabe c des Anhangs zur KMU-Empfehlung, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag oder aufgrund einer Klausel in dessen Satzung berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben.

| (46) | Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet. |
| --- | --- |

(46)

Deutschland hat Angaben zu M.A.L. übermittelt, die der Feststellung dienen, ob ein anderes Unternehmen mit M.A.L. gemeinsam eine wirtschaftliche Gruppe bildet.

| (47) | Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L. |
| --- | --- |

(47)

Diesen Informationen zufolge ist Herr Gratz alleiniger Anteilseigner (100 %) von M.A.L.

| (48) | Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat. |
| --- | --- |

(48)

Ferner teilte Deutschland der Kommission mit, dass M.A.L. von der sog. ‚Initiatorengruppe Artolith‘ gegründet wurde und an Breton für das von diesem Unternehmen überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte emittiert hat.

| (49) | Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen. |
| --- | --- |

(49)

Um festzustellen, ob es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt, wird die Kommission daher zunächst die Verbindungen zwischen M.A.L. und der ‚Initiatorengruppe Artolith‘ und anschließend die Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton prüfen.

3.2.1.1.   M.A.L. und die ‚Initiatorengruppe Artolith‘

| (50) | Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4). |
| --- | --- |

(50)

Die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ bestand ursprünglich aus vier natürlichen Personen (siehe Schaubild unter Randnummer 27 dieser Entscheidung: Initiatoren 1-4).

| (51) | Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt. |
| --- | --- |

(51)

Initiator 1 [...] hält 100 % der Anteile an M.A.L. Die Initiatoren 2 und 3 haben das Recht, zu je 33 % an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L. teilzunehmen. Wie Deutschland der Kommission mitteilte, halten die Initiatoren 1-3 je 33 % der Anteile an ABI, einem Unternehmen, das zur Entwicklung und Herstellung von Naturharz aus erneuerbaren Quellen gegründet wurde. Zum Zeitpunkt der Anmeldung war ABI nicht auf dem Markt aktiv, so dass sich der Umsatz auf 0 belief und das Unternehmen keine Mitarbeiter hatte. Deutschland bestätigte, etwaige zukünftige Geschäfte zwischen ABI und M.A.L. würden nach dem Fremdvergleichsgrundsatz (arms-length principle) abgewickelt.

| (52) | Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen. |
| --- | --- |

(52)

Initiator 4 ist später aus der Initiatorengruppe ausgeschieden und wird sich um den künftigen Vertrieb der M.A.L.-Erzeugnisse in den USA kümmern. Deutschland bestätigte, dass zwischen Initiator 4 und dem Netz von Breton in den USA keine Verbindungen bestehen.

| (53) | Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital. |
| --- | --- |

(53)

Selbst wenn Initiator 1 [...], einziger Gesellschafter von M.A.L., 33 % der Anteile an ABI hält, kann durch eine natürliche Person keine Partnerschaft zwischen zwei Unternehmen entstehen. Auch sind die Initiatoren 2 und 3, die je 33 % der Anteile an ABI halten, abgesehen von ihrem Recht zur Teilnahme an einer etwaigen Kapitalerhöhung von M.A.L., in keiner anderen Form an M.A.L. beteiligt und stellen kein Eigenkapital.

| (54) | Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können. |
| --- | --- |

(54)

Unter diesen Umständen scheint durch die ‚Initiatorengruppe Artolith‘ keine Partnerschaft im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen M.A.L. und ABI entstehen zu können.

3.2.1.2.   M.A.L. und Breton

| (55) | Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat. |
| --- | --- |

(55)

Am 22. Dezember 2005 unterzeichneten M.A.L. und Breton einen Genussrechtskapital-Vertrag, demzufolge M.A.L. für das von Breton überlassene Genussrechtskapital in Höhe von 7 000 000 EUR Genussrechte an dieses Unternehmen emittiert hat.

| (56) | Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um. |
| --- | --- |

(56)

Die Frage, ob spezifische Formen von Mezzanin-Kapital Eigenkapital darstellen oder vielmehr als Verbindlichkeiten (Darlehen) einzustufen sind, ist in den Rechtsvorschriften verschiedener Mitgliedstaaten äußerst uneinheitlich geregelt. Auch innerhalb einzelner Mitgliedstaaten gehen Banken ziemlich unterschiedlich mit Mezzanin-Kapital um.

| (57) | Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen. |
| --- | --- |

(57)

Wie es scheint, hat Mezzanin-Kapital den Charakter eines hybriden Finanzierungsinstruments, das sich flexibel zwischen reinem Eigenkapital und reinen Verbindlichkeiten ansiedelt. Es handelt sich dabei nicht um ein eigenständiges Finanzierungsinstrument — wie Darlehen oder Aktien — msondern um eine hybride Finanzierungsform, in deren Rahmen verschiedene langfristige Instrumente — wie u. a. das oben genannte Genussrechtskapital — zum Einsatz kommen.

| (58) | Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen. |
| --- | --- |

(58)

Mezzanin-Finanzierungsinstrumenten scheint gemein zu sein, dass sie flexibel strukturiert und in fast jeder Weise kombiniert werden können, damit genau auf die spezifischen Finanzierungsbedürfnisse von Privatunternehmen zugeschnittene Lösungen zustande kommen. Bei Höhe, Laufzeit, Fälligkeit, zeitlicher Abstimmung, Rückzahlungsweise und Vergütung scheinen große Spielräume zu bestehen.

| (59) | Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar. |
| --- | --- |

(59)

Die Einstufung von Mezzanin-Kapital als Eigenkapital oder Verbindlichkeiten ist offenbar äußerst komplex und hängt stark von den spezifischen Klauseln des Vertrags über die jeweilige Finanzierungsmaßnahme ab. Bei Equity Mezzanine Capital (bilanziellem Eigenkapital) ist die Stellung des Anlegers in etwa dem einen Gesellschafter vergleichbar. Umgekehrt ist sie bei Debt Mezzanine Capital (bilanziellen Verbindlichkeiten) der eines Kapitalgebers vergleichbar.

| (60) | Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag. |
| --- | --- |

(60)

Auf Grundlage der bisher verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission, dass es sich bei dem Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton um ein reines Darlehen handelt und keine Partnerschaft oder Verbindungen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung zwischen den Unternehmen entstehen. Die Zweifel beruhen auf den Angaben in der Bilanz von M.A.L., im Genussrechtskapital-Vertrag, im Liefervertrag und im Bürgschaftsvertrag.

Bilanz von M.A.L.

| (61) | In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden. |
| --- | --- |

(61)

In der einschlägigen, nach deutschen Rechtsvorschriften erstellten Bilanz von M.A.L. für 2005 wird das Genussrechtskapital (7 000 000 EUR) von Breton als Eigenkapital ausgewiesen und macht über 25 % des Eigenkapitals von M.A.L. aus, das sich Ende 2005 auf 8 552 020 EUR belief. Unter diesen Umständen könnten die beiden Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Verordnung als Partnerunternehmen oder, angesichts der besonderen vertraglichen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton, sogar als verbundene Unternehmen betrachtet werden.

Genussrechtskapital-Vertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (62) | Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren. |
| --- | --- |

(62)

Das Genussrechtskapital wird auf unbegrenzte Zeit überlassen; der Vertrag kann frühestens zum 31. Dezember 2015 beendet werden, wenn der Darlehensvertrag zwischen Hypo Alpe-Adria AG und M.A.L. ausläuft, und es gilt eine Kündigungsfrist von zwei Jahren.

| (63) | Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt. |
| --- | --- |

(63)

Im Falle eines Jahresüberschusses von M.A.L. erhält Breton eine ertragsunabhängige Vergütung in Höhe von jährlich 3,5 % sowie 2,5 % des Ertrags von M.A.L. vor Zinsen und Steuern. Im Falle eines Jahresfehlbetrags wird Breton an den Verlusten von M.A.L. beteiligt.

| (64) | Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück. |
| --- | --- |

(64)

Im Falle eines Jahresfehlbetrags steht das Genussrechtskapital nicht nur hinter allen anderen Gläubigern der M.A.L., sondern selbst hinter dem Stammkapital der M.A.L. zurück.

Liefervertrag zwischen M.A.L. und Breton

| (65) | Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde. |
| --- | --- |

(65)

Neben dem Genussrechtskapital-Vertrag unterzeichnete M.A.L. am 28. Dezember 2005 mit Breton einen Vertrag über die Lieferung von Maschinen, Ausrüstung und erforderlichem Know-how für die Steinplattenherstellung im Wert von 36 800 000 EUR, der zu den förderfähigen Kosten gerechnet wurde.

| (66) | M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte. |
| --- | --- |

(66)

M.A.L. muss sich in seinen Werbeanzeigen, Marketingstrategien und auf seiner Website auf Warenzeichen und Technologie von Breton beziehen, so dass das Interesse von Breton an der Präsenz seiner Technologie und seiner Erzeugnisse auf dem deutschen Markt als weitere Verbindung zwischen den beiden Unternehmen gewertet werden könnte.

Bürgschaftsvertrag zwischen M.A.L., Deutschland und Hypo Alpe-Adria AG

| (67) | Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde). |
| --- | --- |

(67)

Die deutschen Behörden, die für die Bürgschaft für das von der Hypo Alpe-Adria AG an die M.A.L. gewährte Darlehen zuständig sind, machten es Breton zur Auflage, weiteres Kapital in Höhe von 1 000 000 EUR zu überlassen, sollte dies im Zusammenhang mit dem Vorhaben erforderlich werden (was von Breton akzeptiert wurde).

| (68) | Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist. |
| --- | --- |

(68)

Angesichts dieser engen Verbindungen zwischen M.A.L. und Breton hat die Kommission Bedenken hinsichtlich der Einstufung von M.A.L. als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung, auch wenn Breton lediglich über Informations- und nicht über Stimmrechte verfügt und eine Umwandlung der Genussrechte in Gesellschaftsanteile nicht möglich ist.

3.2.1.3.   M.A.L. und SFC

| (69) | Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist. |
| --- | --- |

(69)

Während des vorläufigen Prüfverfahrens teilte Deutschland der Kommission mit, Breton habe sein Genussrechtskapital an die schweizerische Firma SFC verkauft, die nach Auffassung Deutschlands den institutionellen Anlegern im Sinne von Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe c (18) des Anhangs zur KMU-Empfehlung zuzurechnen ist.

| (70) | Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt. |
| --- | --- |

(70)

Im Allgemeinen beurteilt die Kommission einen Fall auf Grundlage der Angaben zum Anmeldungszeitpunkt. Spätere Änderungen werden normalerweise nur dann berücksichtigt, wenn sonst eine vollständige Beurteilung der wirtschaftlichen Situation zum Anmeldungszeitpunkt nicht möglich wäre. Auf diese Weise verhindert die Kommission die Umgehung der KMU-Definition. Ist ein Unternehmen bereits zum Zeitpunkt der ursprünglichen Anmeldung kein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung, bezweifelt die Kommission sehr, dass nachträgliche Änderungen, die der Kommission nach der ursprünglichen Anmeldung mitgeteilt werden, dem Unternehmen den KMU-Status verleihen können. Nach Auffassung der Kommission ist zu beachten, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise künstlich manipuliert wird, damit der Förderbetrag steigt. Sollte dies der Fall sein, lässt die Kommission die nach der Anmeldung erfolgten Änderungen unberücksichtigt.

| (71) | Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L. |
| --- | --- |

(71)

Da Deutschland den Vertrag zwischen Breton und SFC über den Verkauf des Genussrechtskapitals an SFC nicht übermittelt hat, konnte die Kommission nicht feststellen, ob es sich bei SFC wirklich um einen institutionellen Anleger im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. Und selbst wenn SFC als institutioneller Anleger anzusehen wäre, kann die Kommission nicht ausschließen, dass SFC als Treuhänder (Trustee) für Breton agierte. Aufgrund der zur Verfügung stehenden Informationen kann die Kommission nicht ausschließen, dass Breton nicht auf bestimmte Weise von dem KMU-Aufschlag profitieren wird (z. B. durch höhere Vergütung von SFC, wenn M.A.L. den KMU-Aufschlag erhält), denn es liegen keine Angaben über den Verkaufspreis der Genussrechte oder etwaige im Vertrag über den Verkauf der Genussrechte enthaltene Bedingungen vor. Der Verkauf der Genussrechte von Breton an SFC hat nach Auffassung der Kommission daher keine Auswirkungen auf die Bedenken hinsichtlich des KMU-Status von M.A.L.

3.2.2.   Finanzielle Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen

| (72) | Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %. |
| --- | --- |

(72)

Im Rahmen der Prüfung, ob es sich bei einem Unternehmen um ein KMU handelt und ob es den KMU-Aufschlag erhalten darf, berücksichtigt die Kommission bei Berechnung der finanziellen Schwellenwerte und Mitarbeiterzahlen alle Partnerunternehmen und verbundenen Unternehmen. Gemäß Artikel 6 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung erfolgt die Anrechnung bei Partnerunternehmen proportional zu dem Anteil der Beteiligung am Kapital oder an den Stimmrechten (wobei der höhere dieser beiden Anteile zugrunde gelegt wird) und beträgt bei verbundenen Unternehmen 100 %.

| (73) | Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen. |
| --- | --- |

(73)

Wie oben dargelegt, bezweifelt die Kommission, dass es sich bei M.A.L. um ein eigenständiges Unternehmen handelt; vielmehr scheint M.A.L. ein Partnerunternehmen von Breton oder ein mit Breton verbundenes Unternehmen zu sein. Bei Berechnung der KMU-Schwellenwerte sollte die Kommission gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung daher auch die Mitarbeiterzahl und den Umsatz/die Bilanz von Breton und der Gruppe, der Breton angehört (also SIGEP), berücksichtigen.

| (74) | Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19). |
| --- | --- |

(74)

Bei Prüfung der Frage, ob es sich bei dem Beihilfeempfänger um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Bei einem neu gegründeten Unternehmen wie M.A.L., das noch keinen Abschluss für einen vollständigen Rechnungszeitraum vorlegen kann, werden die entsprechenden Werte im Geschäftsjahr 2005 nach Treu und Glauben geschätzt. Bei Breton und SIGEP jedoch handelt es sich nicht um neu gegründete Unternehmen, so dass bei der Berechnung der gemeinsamen Mitarbeiterzahlen und Finanzdaten der letzte vollständige Rechnungszeitraum herangezogen wird. Da der KMU-Aufschlag 2006 angemeldet wurde, handelt es sich beim letzten vollständigen Rechnungszeitraum, für den die betreffenden etwaigen Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen einen Abschluss vorlegen können, um das Jahr 2005 (19).

| (75) | Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind. |
| --- | --- |

(75)

Auf Grundlage der von Deutschland für 2005 übermittelten Angaben scheint der für den KMU-Status geltende Schwellenwert von 43 Mio. EUR Bilanzsumme für M.A.L. und seine Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu sein, da 2005 die Bilanzsumme von M.A.L. geschätzte 37 020 000 EUR, die von Breton 129 492 024 EUR und diejenige von SIGEP 129 747 208 EUR beträgt. Gemäß Artikel 6 Absatz 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden den Daten für ein Unternehmen, das Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen hat, die Daten für diese Unternehmen anteilsmäßig (bei Partnerunternehmen) bzw. zu 100 % (bei verbundenen Unternehmen) hinzugerechnet, sofern diese Daten noch nicht durch Konsolidierung erfasst sind.

| (76) | Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben. |
| --- | --- |

(76)

Auch der Schwellenwert für die Mitarbeiterzahl scheint bei Einbeziehung der beiden Partnerunternehmen/verbundenen Unternehmen überschritten zu werden: M.A.L. hatte 2005 vier Mitarbeiter; auf Grundlage der vorliegenden Informationen scheint Breton 2005 über 400 Mitarbeiter beschäftigt zu haben.

| (77) | Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt. |
| --- | --- |

(77)

Die in der KMU-Empfehlung vorgegebenen Schwellenwerte scheinen somit weit überschritten zu werden, wenn es sich bei M.A.L. und Breton um Partnerunternehmen/verbundene Unternehmen handelt.

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

| (78) | Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission bezweifelt nach vorläufiger Prüfung, dass es sich bei M.A.L. um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelt. M.A.L. und Breton scheinen eine ‚wirtschaftliche Einheit‘ zu bilden. Die Kommission ist nicht in der Lage, anhand der vorliegenden Angaben eine Entscheidung über den KMU-Status von M.A.L. zu treffen und hält eine eingehendere Prüfung des Status von M.A.L. für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Schwierigkeiten bei der Prüfung der Frage, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, ausräumen kann, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen führen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung von Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und dann ihre endgültige Entscheidung erlassen.

| (79) | Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus. |
| --- | --- |

(79)

Diese Prüfung greift der Frage des KMU-Status von M.A.L. in keiner Weise voraus.

5.   ENTSCHEIDUNG

| (80) | Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission fordert Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle Informationen zu übermitteln, die für die Beurteilung der Bedenken hinsichtlich der Beziehungen zwischen M.A.L. und Breton sachdienlich sein könnten. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (81) | Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(81)

Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 des EG-Vertrags sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle unrechtmäßig gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.

| (82) | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.« |
| --- | --- |

(82)

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungs behörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, ihre Stellungnahme innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung abzugeben.«

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33).

1

(2)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

2

(3)  Entscheidung der Kommission N 642/02 vom 1. Oktober 2003, ABl. C 284 vom 27.11.2003.

3

(4)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

4

(5)  Geschäftsgeheimnis

5

(6)  http://www.breton.it/dynamic/en/azienda/attivita.php

6

(7)  Die Klausel in § 6 des Vertrags lautet: ‚Die Genussrechte gewähren Gewinnrechte, die keine Mitgliedsrechte, insbesondere keine Teilnahme-, Mitwirkungs- und Stimmrechte in der Gesellschafterversammlung der M.A.L. beinhalten. Breton hat jedoch Anspruch auf Einsicht in den Jahresabschluss und den Erläuterungsbericht der M.A.L.‘

7

(8)  Die Klausel in § 3 des Vertrags lautet: ‚Weist M.A.L. in ihrem Jahresabschluss einen Jahresfehlbetrag aus, so nimmt das Genussrechts-Kapital am Verlust von M.A.L. bis zur vollen Höhe dadurch teil, dass das Genussrechts-Kapital vorrangig vor dem Stammkapital der Gesellschaft vermindert wird. Die Rückzahlungsansprüche von Breton reduzieren sich entsprechend‘.

8

(9)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

9

(10)  Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe (GA) ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ vom 6. Oktober 1969 in Verbindung mit den einschlägigen Bestimmungen von Teil II des 31. Rahmenplans zur GA. Die jüngste Verlängerung dieser Regelung wurde durch die Entscheidung der Kommission über die Beihilfe N 642/02 vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2) genehmigt.

10

(11)  Durch die Entscheidung N 142a/04 der Kommission vom 19. Januar 2005 genehmigt (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 4).

11

(12)  Durch die Entscheidung N 297/91 der Kommission vom 15. Juni 1991 genehmigt.

12

(13)  Im GA-Bescheid zählen die Kosten für Grundstück in Höhe von 1 800 000 EUR nicht zu den förderfähigen Kosten.

13

(14)  Gemäß der genehmigten und bis 2006 angewendeten Bürgschaftsregelung beläuft sich der Beihilfewert einer Bürgschaft auf 0,5 % der verbürgten Summe. Bei einer verbürgten Summe in Höhe von 17 258 612 EUR beläuft sich die Beihilfe auf 86 293 EUR. Ausgedrückt als Prozentsatz der Gesamtinvestition von 48 000 000 EUR beträgt die Beihilfe 0,17 %.

14

(15)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

15

(16)  Sache N 324/04, Sache N 457/04, N 560/04 und Sache N 122/05: Würde die Einzelanmeldungspflicht gemäß Randummer 3.13 der Verlängerungsentscheidung dahingehend ausgelegt, dass die Kommission eine vollständige Würdigung der Regionalbeihilfe (einschließlich der Frage, ob der Ausgangsbetrag die geltende Obergrenze nicht überschreitet und ob die Beihilfe auf der Grundlage der genehmigten Regelungen gewährt wird) vornehmen müsste, würde dies auf eine Benachteiligung der KMU gegenüber Großunternehmen hinauslaufen, da Großunternehmen bei gleichen förderfähigen Investitionskosten Beihilfen von bis zu 35 % dieser Kosten ohne Einzelanmeldungspflicht erhalten könnten.

16

(17)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/ Kommission, Slg. 3809.

17

(18)  Diesem Artikel zufolge gilt ein Unternehmen weiterhin als eigenständig, auch wenn der Schwellenwert von 25 % erreicht oder überschritten wird, sofern es sich um einen institutionellen Anleger handelt und unter der Bedingung, dass dieser nicht im Sinne von Absatz 3 einzeln oder gemeinsam mit dem betroffenen Unternehmen verbunden ist. Unternehmen sind verbunden, wenn ein Unternehmen gemäß einem mit dem anderen Unternehmen abgeschlossenen Vertrag berechtigt ist, einen beherrschenden Einfluss auf dieses Unternehmen auszuüben. Es besteht die Vermutung, dass kein beherrschender Einfluss ausgeübt wird, sofern sich der Anleger nicht direkt oder indirekt in die Verwaltung des betroffenen Unternehmens einmischt.

18

(19)  Artikel 2 Absatz 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung lautet: ‚Stellt ein Unternehmen am Stichtag des Rechnungsabschlusses fest, dass es auf Jahresbasis die in Artikel 2 genannten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl oder die Bilanzsumme über- oder unterschreitet, so verliert bzw. erwirbt es dadurch den Status eines mittleren Unternehmens, eines kleinen Unternehmens bzw. eines Kleinstunternehmens erst dann, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren zu einer Über- oder Unterschreitung kommt‘; dieser Artikel kommt jedoch nicht zum Tragen, da für vorausgehende Jahre keine Angaben verfügbar sind.

19

---

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/33

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 268/09)

| 1. | Den 15. oktober 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Terex Corporation (»Terex«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Fantuzzi Group (»Fantuzzi«, Luxembourg/Italien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 15. oktober 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 og efter henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Terex Corporation (»Terex«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Fantuzzi Group (»Fantuzzi«, Luxembourg/Italien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Fantuzzi: Containerhåndteringsudstyr |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Fantuzzi: Containerhåndteringsudstyr

| — | Terex: Fremstilling af en bred vifte af udstyr til byggesektoren, udvikling af infrastruktur, brydning af stenmaterialer, genbrug, herunder containerhåndteringsudstyr. |
| --- | --- |

—

Terex: Fremstilling af en bred vifte af udstyr til byggesektoren, udvikling af infrastruktur, brydning af stenmaterialer, genbrug, herunder containerhåndteringsudstyr.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5345 — Terex Corporation/Fantuzzi Group sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

23.10.2008

| 23.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 268/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 268/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---