# Euroopa Liidu C 244/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 244 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide25. september 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 244

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide25. september 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED |
| | Euroopa OmbudsmanEuroopa Investeerimispank |
| 2008/C 244/01 | Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Investeerimispanga vastastikuse mõistmise memorandum panga poliitika, standardite ja menetluste alase teabe ning kaebuste käsitlemise kohta, sealhulgas Euroopa Liidu mittekodanike ja mitteresidentide kaebuste käsitlemise kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED

Euroopa OmbudsmanEuroopa Investeerimispank

2008/C 244/01

Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Investeerimispanga vastastikuse mõistmise memorandum panga poliitika, standardite ja menetluste alase teabe ning kaebuste käsitlemise kohta, sealhulgas Euroopa Liidu mittekodanike ja mitteresidentide kaebuste käsitlemise kohta

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 244/02 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2008/C 244/03 | Komisjoni aruanne — Ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutus (Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ kohaldamise kohta) (
  1
  ) | 4 |
| | Euroopa Kaitseagentuur |
| 2008/C 244/04 | 2007. rahandusaasta lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine | 12 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EMP ühiskomitee |
| 2008/C 244/05 | EMP Ühiskomitee otsused, mille puhul on täidetud EMP lepingu artikliga 103 ettenähtud põhiseadusest tulenevad nõuded | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 244/02

Euro vahetuskurss

3

2008/C 244/03

Komisjoni aruanne — Ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutus (Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ kohaldamise kohta) (
  1
  )

1

4

Euroopa Kaitseagentuur

2008/C 244/04

2007. rahandusaasta lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine

12

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EMP ühiskomitee

2008/C 244/05

EMP Ühiskomitee otsused, mille puhul on täidetud EMP lepingu artikliga 103 ettenähtud põhiseadusest tulenevad nõuded

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 244/06 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike leiukohtade ainuõiguslike uurimislubade ehk nn Languedoci loa ja Plaines du Languedoci loa taotluste kohta)
   (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 244/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 244/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 244/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 23 |
| 2008/C 244/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 27 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 244/06

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike leiukohtade ainuõiguslike uurimislubade ehk nn Languedoci loa ja Plaines du Languedoci loa taotluste kohta)
   (
  1
  )

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike leiukohtade ainuõiguslike uurimislubade ehk nn Languedoci loa ja Plaines du Languedoci loa taotluste kohta)

1

19

2008/C 244/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2008/C 244/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 244/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

23

2008/C 244/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

27

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2008/C 244/11 | Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, parandus (ELT C 155, 20.6.2008) | 32 |

Parandused

2008/C 244/11

Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, parandus (ELT C 155, 20.6.2008)

(ELT C 155, 20.6.2008)

32

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 244/12 | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 244/12

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED

Euroopa Ombudsman Euroopa Investeerimispank

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/1

---

Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Investeerimispanga vastastikuse mõistmise memorandum panga poliitika, standardite ja menetluste alase teabe ning kaebuste käsitlemise kohta, sealhulgas Euroopa Liidu mittekodanike ja mitteresidentide kaebuste käsitlemise kohta

(2008/C 244/01)

1.   Vastastikuse mõistmise memorandumi taust ja eesmärgid

Euroopa Ombudsman ja Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) on osa Euroopa Liidu institutsioonilisest raamistikust ja toimivad selle piires.

EIP on Euroopa Liidu rahastamisasutus. EIP kapitali on märkinud ELi liikmesriigid. EIP on omaette juriidiline isik ja ELi süsteemis majanduslikult iseseisev. EIP kogub kapitaliturgudel märkimisväärses koguses vahendeid, mida ta laenab soodsatel tingimustel edasi ELi poliitikaeesmärke edendavate projektide jaoks. Väljaspool ELi tugineb EIP laenutegevus (edaspidi „välislaenud”) ELi väliskoostöö- ja arengupoliitikale.

Euroopa Ombudsman, kes on valitud Euroopa Parlamendi poolt ja annab Euroopa Parlamendile aru, peab oma kohustuste täitmisel olema täiesti sõltumatu. Euroopa Ombudsmanil on volitus viia läbi uurimisi ühenduse institutsioonide või organite tegevuses aset leidvate haldusomavolijuhtude kohta, välja arvatud Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu tegevuse kohta õigusemõistjana. Euroopa Ombudsman võib uurimisi teostada omal algatusel või kaebuste alusel. Igal Euroopa Liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne tegevuskoht on mõnes liikmesriigis, on õigus Euroopa Ombudsmanile kaebusi esitada.

Käesolev vastastikuse mõistmise memorandum tugineb EIP ja Euroopa Ombudsmani hea koostöö kogemusele EIP võimaliku haldusomavoli uurimisel Euroopa Ombudsmani poolt.

Euroopa Ombudsmani ja EIP ühine eesmärk on tõsta sidusrühmade kaasamise ja kaitse standardeid EIP tegevuses ja eelkõige laiendada sellist kaitset füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes ei ole mõne ELi liikmesriigi kodanikud või residendid või kelle registrijärgne tegevuskoht ei ole mõnes ELi liikmesriigis. Käesolev memorandum loob aluse konstruktiivsele koostööle selle eesmärgi taotlemisel.

2.   Põhimõttelised küsimused

Euroopa Ombudsman ja EIP jagavad samu seisukohti järgmistes põhimõttelistes küsimustes:

| I. | EIP peaks teavitama üldsust poliitikast, standarditest ja menetlustest, mis kehtivad tema tegevuse keskkonna-, sotsiaal- ja arenguaspektide suhtes. |
| --- | --- |

I.

EIP peaks teavitama üldsust poliitikast, standarditest ja menetlustest, mis kehtivad tema tegevuse keskkonna-, sotsiaal- ja arenguaspektide suhtes.

| II. | Euroopa Ombudsmani kohaldatav haldusomavoli mõiste hõlmab inimõiguste, kehtivate õigusnormide või hea haldustava põhimõtete rikkumist. |
| --- | --- |

II.

Euroopa Ombudsmani kohaldatav haldusomavoli mõiste hõlmab inimõiguste, kehtivate õigusnormide või hea haldustava põhimõtete rikkumist.

| III. | Üks hea haldustava nõuetest on see, et EIP peaks järgima oma kehtestatud poliitikat, standardeid ja menetlusi. |
| --- | --- |

III.

Üks hea haldustava nõuetest on see, et EIP peaks järgima oma kehtestatud poliitikat, standardeid ja menetlusi.

| IV. | Enne Euroopa Ombudsmani poole pöördumist peaksid kaebajad kasutama kehtivat EIP asutusesisest kaebemenetlust. |
| --- | --- |

IV.

Enne Euroopa Ombudsmani poole pöördumist peaksid kaebajad kasutama kehtivat EIP asutusesisest kaebemenetlust.

Lähtudes eelmistest punktidest ja oma senise hea koostöö käigus saadud kogemustest võtavad Euroopa Ombudsman ja EIP vastu järgmised põhimõtted:

| — | EIP teatab, et:






  1. | ta on kehtestanud kaebuste mehhanismi poliitika, mille eesmärk on tagada üldsusele EIP asutusesisene kaebuste käsitlemise institutsiooniline kord. Kaebuste mehhanismi poliitika hõlmab EIP kohustust tagada sidusrühmade piisav kaasamine ning sellele eesmärgile vastav sisekord; |
| --- | --- | --- |

—

EIP teatab, et:

1.

ta on kehtestanud kaebuste mehhanismi poliitika, mille eesmärk on tagada üldsusele EIP asutusesisene kaebuste käsitlemise institutsiooniline kord. Kaebuste mehhanismi poliitika hõlmab EIP kohustust tagada sidusrühmade piisav kaasamine ning sellele eesmärgile vastav sisekord;

| 2. | eesmärgiga parandada üldsusele kättesaadavat teavet seoses EIP tegevuse suhtes kohaldatavate asjaomaste standardite ja poliitikasuundadega, on kaebuste mehhanismi poliitika I lisas loetelu asjaomastest dokumentidest, mis on kättesaadavad ka EIP kodulehe kaudu; |
| --- | --- |

2.

eesmärgiga parandada üldsusele kättesaadavat teavet seoses EIP tegevuse suhtes kohaldatavate asjaomaste standardite ja poliitikasuundadega, on kaebuste mehhanismi poliitika I lisas loetelu asjaomastest dokumentidest, mis on kättesaadavad ka EIP kodulehe kaudu;

| 3. | ta kohustub algatama oma kaebuste mehhanismi poliitika avaliku arutelu 2009. aasta alguses; |
| --- | --- |

3.

ta kohustub algatama oma kaebuste mehhanismi poliitika avaliku arutelu 2009. aasta alguses;

| — | Euroopa Ombudsman teatab, et:






  1. | kui ainus põhjus mitte uurida kaebust väidetava EIP haldusomavoli kohta on see, et kaebaja ei ole Euroopa Liidu kodanik või resident, siis kohustub Euroopa Ombudsman kasutama oma algatusõigust alustada selles küsimuses uurimine; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Ombudsman teatab, et:

1.

kui ainus põhjus mitte uurida kaebust väidetava EIP haldusomavoli kohta on see, et kaebaja ei ole Euroopa Liidu kodanik või resident, siis kohustub Euroopa Ombudsman kasutama oma algatusõigust alustada selles küsimuses uurimine;

| 2. | Euroopa Ombudsman ei pea asjakohaseks asendada oma otsusega EIP otsust sisulistes keskkonna-, sotsiaal- ja arenguküsimustes, mis võivad tekkida võimaliku haldusomavoli uurimise käigus. Euroopa Ombudsman leiab, et tema ülesanne on vaadata läbi, kas EIP on sellistes küsimustes oma seisukohta järjepidevalt ja põhjendatult selgitanud; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ombudsman ei pea asjakohaseks asendada oma otsusega EIP otsust sisulistes keskkonna-, sotsiaal- ja arenguküsimustes, mis võivad tekkida võimaliku haldusomavoli uurimise käigus. Euroopa Ombudsman leiab, et tema ülesanne on vaadata läbi, kas EIP on sellistes küsimustes oma seisukohta järjepidevalt ja põhjendatult selgitanud;

| 3. | Euroopa Ombudsman leiab, et see, kuidas EIP on kaebuses tõstatatud küsimustega tegelenud oma sisemehhanismide ja -menetluste abil, on temapoolse läbivaatamise asjakohane lähtekoht. Kaebused peaksid seetõttu sisaldama selgitust, miks kaebaja küsimuse vaidlustab, või selles sätestatud EIP seisukohta (1). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ombudsman leiab, et see, kuidas EIP on kaebuses tõstatatud küsimustega tegelenud oma sisemehhanismide ja -menetluste abil, on temapoolse läbivaatamise asjakohane lähtekoht. Kaebused peaksid seetõttu sisaldama selgitust, miks kaebaja küsimuse vaidlustab, või selles sätestatud EIP seisukohta (1).

3.   Lõppsätted

Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi eesmärk ei ole kehtestada juriidilisi õigusi või kohustusi ei Euroopa Ombudsmani ja EIP suhetes ega kolmandate isikute ees.

Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi sätteid ei tõlgendata kahe poole iseseisvasse otsustusprotsessi nende vastavates tegevusvaldkondades mis tahes viisil sekkuval või kummagi poole õiguslike kohustustega vastanduval või neid muutval viisil.

EIP ja Euroopa Ombudsman püüavad kohtuda regulaarselt vähemalt kord aastas, selleks et vahetada arvamusi käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi sätete praktikas rakendamise teemal ning arutada nende võimalikku parandamist. Eelkõige kavatsevad nad käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi üle vaadata, et võtta arvesse EIP kaebuste mehhanismi poliitika avaliku arutelu tulemusi.

Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi võib kummagi poole taotlusel üle vaadata ja kummalgi poolel on õigus sellest igal ajal taganeda.

Luksemburg, 9. juuli 2008

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Euroopa Ombudsman

Philippe MAYSTADT

Euroopa Investeerimispanga president

---

(1)  Ombudsmani põhikirja artikli 2 lõikes 4 on sätestatud, et enne kaebuse esitamist „peab kaebuse esitaja olema pöördunud selleks ettenähtud halduskorras asjaomaste institutsioonide ja asutuste poole”.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/3

---

Euro vahetuskurss (1)

24. september 2008

(2008/C 244/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,469 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,57 |
| DKK | Taani kroon | 7,4599 |
| GBP | Inglise nael | 0,79235 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6435 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5951 |
| ISK | Islandi kroon | 139,91 |
| NOK | Norra kroon | 8,259 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,329 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 241,34 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7083 |
| PLN | Poola zlott | 3,3266 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6755 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,3 |
| TRY | Türgi liir | 1,8266 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7558 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5205 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,4051 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1489 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,088 |
| KRW | Korea won | 1 694,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,0385 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,024 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,111 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 713,12 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0277 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,01 |
| RUB | Vene rubla | 36,714 |
| THB | Tai baht | 49,953 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7024 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8108 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,469

JPY

Jaapani jeen

155,57

DKK

Taani kroon

7,4599

GBP

Inglise nael

0,79235

SEK

Rootsi kroon

9,6435

CHF

Šveitsi frank

1,5951

ISK

Islandi kroon

139,91

NOK

Norra kroon

8,259

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,329

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

241,34

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7083

PLN

Poola zlott

3,3266

RON

Rumeenia leu

3,6755

SKK

Slovakkia kroon

30,3

TRY

Türgi liir

1,8266

AUD

Austraalia dollar

1,7558

CAD

Kanada dollar

1,5205

HKD

Hong Kongi dollar

11,4051

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1489

SGD

Singapuri dollar

2,088

KRW

Korea won

1 694,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,0385

CNY

Hiina jüaan

10,024

HRK

Horvaatia kuna

7,111

IDR

Indoneesia ruupia

13 713,12

MYR

Malaisia ringit

5,0277

PHP

Filipiini peeso

68,01

RUB

Vene rubla

36,714

THB

Tai baht

49,953

BRL

Brasiilia reaal

2,7024

MXN

Mehhiko peeso

15,8108

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/4

---

KOMISJONI ARUANNE

Ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutus (Aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ kohaldamise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 244/03)

1.   SISSEJUHATUS

Välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise (SAFA — Safety Assessment of Foreign Aircraft) programm on alates sellest, kui see 1996. aastal Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) egiidi all koos Ühinenud Lennuametitega (JAA — Joint Aviation Authorities) algatati, Euroopa ja rahvusvahelise lennuohutuse suurendamisel järjest olulisemaks muutunud. Seda hoolimata programmile omastest ilmsetest piirangutest, nagu inimressursside ja tehniliste vahendite piiratus ning programmi nurgakiviks oleva perroonikontrolli enda piiratud kasutus.

Euroopa Ühendus (EÜ) on SAFA programmi algusest saadik täielikult toetanud ning selles SAFA juhtkomitee liikmena ja Euroopa Komisjoni poolt JAA-le ettenähtud raha eraldamise kaudu aktiivselt osalenud.

21. aprillil 2004 võttis ühendus Euroopa tsiviillennunduse ohutuse kõrge ja ühtse taseme saavutamise ja säilitamise üldise strateegia raames vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta (1) (nn SAFA direktiiv).

Kuigi nimetatud direktiivist tulenevaid liikmesriikide kohustusi ühenduse ees saaks suurel määral täita ECAC SAFA programmis — mille juhtimine delegeeriti JAA-le — osalemisega, ei olnud programmi aluseks Euroopa õiguslikult siduvad otsused, vaid osalevate ECAC liikmesriikide peadirektorite võetud kohustused. Välismaiste õhusõidukite kontroll hõlmab neid õhusõidukeid, mida ei kasutata ega käitata selle riigi pädeva asutuse kontrolli all, kus kontrolli tehakse.

Kui ECAC SAFA programmis osalemine oli siiani vabatahtlik, kehtestati direktiiviga 2004/36/EÜ Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide selge õiguslik kohustus kontrollida oma lennujaamades maanduvaid kolmandate riikide õhusõidukeid ning koguda ja vahetada teavet perroonikontrollide kohta. Kõnealusel juhul tähendas „kolmanda riigi õhusõiduk” õhusõidukit, mida ei kasutata ega käitata ELi liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli all, kuid direktiiv ei keela ELi liikmesriikidel kontrollida teiste ELi liikmesriikide õhusõidukeid.

SAFA direktiivi artiklis 13 nõutakse, et komisjon esitaks 30. aprilliks 2008 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse direktiivi kohaldamise kohta. Lisaks on artiklis 13 sätestatud, et koos aruandega esitatakse vajaduse korral ettepanekud direktiivi muutmise kohta. Käesoleva aruande peamine eesmärk on näidata, kui hästi on täidetud direktiivi eesmärk ja mil määral on direktiivi kohaldamine kaasa aidanud lennuohutuse suurendamisele Euroopas.

Taustteabe esitamiseks kirjeldatakse ja hinnatakse käesolevas aruandes ka SAFA programmi juhtimises alates 2004. aastast toimunud muutusi ja arengut ning vaadeldakse, kuivõrd direktiivi õiguslik raamistik on kõnealustele muutustele kaasa aidanud. Kõnealuse kvantitatiivse ja kvalitatiivse töö jaoks oli vaja juba võetud või komisjoni õigusloomekavas kavandatud meetmete üksikasjalikku loetelu.

2.   RAKENDAMINE

Õiguslik külg

Direktiiviga 2004/36/EÜ anti ELi liikmesriikidele direktiivi sätete ülevõtmiseks vajalike meetmete kehtestamiseks kaks aastat aega. Samal ajal kui direktiivi artiklis 11 sätestatud tähtaeg oli sel ajal EL 15 liikmesriigi jaoks 30. aprill 2006, kehtestati kümne uue liikmesriigi jaoks, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004, direktiivi rakendamiseks üleminekuperiood.

Nagu on näidatud allpool tabelis 1, ei olnud liikmesriikidel hoolimata sellest, et paljud neist ei kehtestanud ülevõtmismeetmeid õigel ajal, direktiivi sätete rakendamisega olulisi probleeme, kui kaks väheolulist erandit välja arvata. See oli suuresti tingitud sellest, et peamised direktiiviga kehtestatud kohustused olid juba ECAC SAFA programmis osaledes suures osas täidetud.

Tabel 1

Ülevõtmine liikmesriikide poolt

| Liikmesriik | Ülevõtmise tähtaeg | Tähtaja liik | Rikkumismenetluse algatamine teabe edastamata jätmise tõttu | Praegune olukord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 27.6.2007 |
| Belgia | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | | |
| Bulgaaria | 1.1.2007 | Harilik tähtaeg | | |
| Küpros | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | | |
| Tšehhi Vabariik | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus lõpetati 12.10.2006 |
| Taani | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 12.10.2006 |
| Iirimaa | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 11.12.2007 |
| Eesti | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | | |
| Soome | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | | |
| Prantsusmaa | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 21.3.2007 |
| Saksamaa | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 12.10.2006 |
| Kreeka | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 17.10.2007 |
| Ungari | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus lõpetati 27.6.2007 |
| Itaalia | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 31.1.2008 |
| Läti | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus lõpetati 12.10.2006 |
| Leedu | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | | |
| Luksemburg | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Euroopa  Kohtu 1. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt on ülevõtmisega seotud kohustused täitmata |
| Malta | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus lõpetati 27.6.2007 |
| Madalmaad | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 12.12.2006 |
| Poola (2) | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus pooleli (kohtuasi suunati 28.11.2007 Euroopa Kohtusse) |
| Portugal | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | | |
| Rumeenia | 1.1.2007 | Harilik tähtaeg | | |
| Slovakkia | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | | |
| Sloveenia | 30.4.2006 | Üleminekuperiood | X | Menetlus lõpetati 12.12.2006 |
| Hispaania | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | | |
| Rootsi | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 12.12.2006 |
| Ühendkuningriik | 30.4.2006 | Harilik tähtaeg | X | Menetlus lõpetati 12.10.2006 |

Liikmesriik

Ülevõtmise tähtaeg

Tähtaja liik

Rikkumismenetluse algatamine teabe edastamata jätmise tõttu

Praegune olukord

Austria

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 27.6.2007

Belgia

30.4.2006

Harilik tähtaeg

Bulgaaria

1.1.2007

Harilik tähtaeg

Küpros

30.4.2006

Üleminekuperiood

Tšehhi Vabariik

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus lõpetati 12.10.2006

Taani

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 12.10.2006

Iirimaa

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 11.12.2007

Eesti

30.4.2006

Üleminekuperiood

Soome

30.4.2006

Harilik tähtaeg

Prantsusmaa

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 21.3.2007

Saksamaa

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 12.10.2006

Kreeka

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 17.10.2007

Ungari

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus lõpetati 27.6.2007

Itaalia

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 31.1.2008

Läti

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus lõpetati 12.10.2006

Leedu

30.4.2006

Üleminekuperiood

Luksemburg

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Euroopa  Kohtu 1. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt on ülevõtmisega seotud kohustused täitmata

Malta

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus lõpetati 27.6.2007

Madalmaad

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 12.12.2006

Poola (2)

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus pooleli (kohtuasi suunati 28.11.2007 Euroopa Kohtusse)

Portugal

30.4.2006

Harilik tähtaeg

Rumeenia

1.1.2007

Harilik tähtaeg

Slovakkia

30.4.2006

Üleminekuperiood

Sloveenia

30.4.2006

Üleminekuperiood

X

Menetlus lõpetati 12.12.2006

Hispaania

30.4.2006

Harilik tähtaeg

Rootsi

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 12.12.2006

Ühendkuningriik

30.4.2006

Harilik tähtaeg

X

Menetlus lõpetati 12.10.2006

Korralduslik külg

Peaaegu kõikidesse liikmesriikidesse tehakse palju rohkem lende, kui suudetakse kontrollida. See tähendab, et SAFA perroonikontrolli saab teha üksnes valikuliselt. Seepärast on perroonikontrolli seni tehtud pisteliselt või asjakohase teabe põhjal, mille alusel võidakse kontrolli teostamisel pöörata peamiselt tähelepanu (vt punkt 5.2) teatavatele kriteeriumidele. Kontroll võib toimuda Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) andmebaasi regulaarse analüüsi, Euroopa Komisjoni soovituste või siseriiklike toimimispõhimõtete ja prioriteetide alusel.

3.   DIREKTIIVI MÕJU

Esiteks kehtestati direktiiviga 2004/36/EÜ liikmesriikide õiguslik kohustus kontrollida ühenduse lennujaamu kasutavaid kolmandate riikide õhusõidukeid.

Teiseks kehtestati direktiiviga ühtne lähenemisviis rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusale rakendamisele ühenduses, ühtlustades ühenduse lennujaamades maanduvate õhusõidukite perroonikontrolli eeskirju ja korda. Sellega seoses kehtestati direktiiviga ka inspektorite ja programmis osalevate töötajate ühtlustatud väljaõppe hõlbustamise, programmi ja selle vahendite arendamise korra ja vastavate ettepanekute väljatöötamise ning kogutud teabe esitamise alused.

Lisaks sellele on direktiiv:

| — | kahtlemata kaasa aidanud viimastel aastatel liikmesriikides tehtud perroonikontrollide arvu märkimisväärsele suurenemisele (vt tabel 2); |
| --- | --- |

—

kahtlemata kaasa aidanud viimastel aastatel liikmesriikides tehtud perroonikontrollide arvu märkimisväärsele suurenemisele (vt tabel 2);

| — | edendanud ja hõlbustanud lennuohutusteabe vahetamist liikmesriikide, komisjoni, EASA ning välisriikide tsiviillennundusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

edendanud ja hõlbustanud lennuohutusteabe vahetamist liikmesriikide, komisjoni, EASA ning välisriikide tsiviillennundusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel;

| — | pälvinud tunnustust kui järjest tõhusam ühendusse lende sooritavate potentsiaalselt ohtlike lennuettevõtjate hoiatamise vahend. |
| --- | --- |

—

pälvinud tunnustust kui järjest tõhusam ühendusse lende sooritavate potentsiaalselt ohtlike lennuettevõtjate hoiatamise vahend.

Peale selle on direktiivi nõuetekohane rakendamine oluline eeldus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 (3) alusel nimekirja koostamisele, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (nn must nimekiri).

Pärast eespool nimetatud määruse jõustumist on SAFA perroonikontrollide aruanded ja andmed liikmesriikide hilisemate järelmeetmete kohta muutunud ülimalt oluliseks nende uurimismenetluste põhikriteeriumina, mille tulemusel tehakse ettepanek ja otsus mitme lennuettevõtja lisamise kohta ühenduse nn musta nimekirja.

Tabel 2

SAFA kontrollide arv riigi kohta aastas

ELi liikmesriigid 2002–2007

| | | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Aruandeid kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgique/België | 104 | 92 | 74 | 73 | 84 | 100 | 527 |
| 2 | България | | | | 7 | | | 7 |
| 3 | Česká republika | 32 | 28 | 18 | 39 | 40 | 24 | 181 |
| 4 | Danmark | 51 | 50 | 50 | 60 | 60 | 60 | 331 |
| 5 | Deutschland | 1 065 | 992 | 840 | 793 | 786 | 845 | 5 321 |
| 6 | Eesti | 10 | 6 | 11 | 18 | 30 | 31 | 106 |
| 7 | Éire/Ireland | 45 | 52 | 50 | 41 | 59 | 24 | 271 |
| 8 | Ελλάδα | 28 | 3 | 7 | 44 | 105 | 182 | 369 |
| 9 | España | 50 | 4 | 43 | 368 | 1 518 | 1 513 | 3 496 |
| 10 | France | 1 129 | 1 277 | 1 536 | 1 468 | 1 888 | 2 357 | 9 655 |
| 11 | Italia | | | 625 | 879 | 854 | 883 | 3 241 |
| 12 | Κύπρος/Kıbrıs | | | | | 2 | 9 | 11 |
| 13 | Latvija | | 4 | 2 | 3 | 2 | 21 | 32 |
| 14 | Lietuva | 3 | 1 | 7 | 21 | 24 | 14 | 70 |
| 15 | Luxembourg | 4 | | 4 | 15 | | 2 | 25 |
| 16 | Magyarország | 2 | 2 | 9 | 36 | 8 | 3 | 60 |
| 17 | Malta | | 4 | 9 | 13 | 10 | 9 | 45 |
| 18 | Nederland | 113 | 154 | 182 | 243 | 267 | 277 | 1 236 |
| 19 | Österreich | | | | | 42 | 243 | 285 |
| 20 | Polska | 60 | 25 | 111 | 141 | 115 | 135 | 587 |
| 21 | Portugal | | 9 | 35 | 100 | 39 | 22 | 205 |
| 22 | România | 28 | 40 | 35 | 108 | 104 | 133 | 448 |
| 23 | Slovenija | 5 | 8 | 6 | 8 | 8 | 18 | 53 |
| 24 | Slovensko | 12 | 7 | 4 | | 6 | 12 | 41 |
| 25 | Suomi/Finland | 24 | 7 | 51 | 56 | 113 | 125 | 376 |
| 26 | Sverige | 54 | 52 | 60 | 62 | 102 | 101 | 431 |
| 27 | United Kingdom | 194 | 213 | 224 | 197 | 251 | 233 | 1 312 |
| | Kokku | 3 013 | 3 030 | 3 993 | 4 793 | 6 517 | 7 376 | 28 722 |

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Aruandeid kokku

1

Belgique/België

104

92

74

73

84

100

527

2

България

7

7

3

Česká republika

32

28

18

39

40

24

181

4

Danmark

51

50

50

60

60

60

331

5

Deutschland

1 065

992

840

793

786

845

5 321

6

Eesti

10

6

11

18

30

31

106

7

Éire/Ireland

45

52

50

41

59

24

271

8

Ελλάδα

28

3

7

44

105

182

369

9

España

50

4

43

368

1 518

1 513

3 496

10

France

1 129

1 277

1 536

1 468

1 888

2 357

9 655

11

Italia

625

879

854

883

3 241

12

Κύπρος/Kıbrıs

2

9

11

13

Latvija

4

2

3

2

21

32

14

Lietuva

3

1

7

21

24

14

70

15

Luxembourg

4

4

15

2

25

16

Magyarország

2

2

9

36

8

3

60

17

Malta

4

9

13

10

9

45

18

Nederland

113

154

182

243

267

277

1 236

19

Österreich

42

243

285

20

Polska

60

25

111

141

115

135

587

21

Portugal

9

35

100

39

22

205

22

România

28

40

35

108

104

133

448

23

Slovenija

5

8

6

8

8

18

53

24

Slovensko

12

7

4

6

12

41

25

Suomi/Finland

24

7

51

56

113

125

376

26

Sverige

54

52

60

62

102

101

431

27

United Kingdom

194

213

224

197

251

233

1 312

Kokku

3 013

3 030

3 993

4 793

6 517

7 376

28 722

4.   ÜHENDUSE PÄDEVUSE KASUTAMINE JA ÜLEANDMINE EASA-LE

ECAC peadirektorite 125. koosolekul arutasid ECAC liikmesriigid SAFA programmi tulevikku ja leppisid kokku selle üleandmises ühenduse institutsioonidele (s.o Euroopa Komisjonile ja EASA-le), toonitades vajadust säilitada programmi üleeuroopaline mõõde sellise meetme loomisega, mis võimaldaks ELi mittekuuluvatel ECAC liikmesriikidel ka edaspidi programmis osaleda.

Esimene konkreetne samm selles suunas tehti komisjoni määruse (EÜ) nr 768/2006 (4) jõustamisega (komiteemenetluse teel, mida võimaldab direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 8). Kõnealuse määrusega nähti ette SAFA programmiga seotud ülesannete, peamiselt SAFA andmebaasi kui programmi tugisamba haldamise ning muude selliste lisameetmete üleminek EASA-le (enne täitis neid JAA), mille eesmärk on tagada ühtsete nõuete rakendamine perroonikontrolli tegemisel ja sellega seotud väljaõppes.

Üleminek toimus järk-järgult 2006. aasta jooksul ja jõudis lõpule kõnealuse aasta lõpuks. Komisjon märgib rahuloluga, et ülesannete üleminek ühelt üksuselt teisele toimus tõrgeteta, mille tähendust rõhutavad praktilised, tehnilised ja logistilised takistused, mis olid seotud sellise ülemineku võimaldamisega SAFA süsteemi üldist järjepidevust võimalikult vähe häirides.

4.1.   1. jaanuar 2007 — Euroopa Ühenduse (EÜ) SAFA programm

Alates 1. jaanuarist 2007 vastutab Euroopa Ühenduse (EÜ) SAFA programmi juhtimise ja edasise arendamise eest täielikult Euroopa Komisjon, keda abistab EASA.

ELi mittekuuluvate ECAC liikmesriikide jätkuv osalemine ja seega programmi üleeuroopaline mõõde tagati ühenduse lennujaamu ja asjaomase riigi territooriumil asuvaid lennujaamu kasutavate õhusõidukite ohutusega seotud teabe kogumist ja vahetamist käsitleva töökokkuleppe sõlmimisega iga ELi mittekuuluva ECAC liikmesriigi ja EASA vahel.

Koos 27 ELi liikmesriigiga on EÜ SAFA programmil seega praegu kokku 42 osalisriiki: Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Gruusia, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Island, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Moldova Vabariik, Monaco, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Serbia, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik, Türgi, Ukraina, Ungari ja Ühendkuningriik.

Nagu eelmise, ECAC/JAA juhitud programmi puhul, on EÜ SAFA programmi oluline põhimõte, et õhusõiduki (ELi riikide puhul „kolmanda riigi” ja ELi mittekuuluvate ECAC riikide puhul „välisriigi”) perroonikontrolli võib teha igas SAFA osalisriigis. Kõnealune kontroll hõlmab peamiselt õhusõiduki dokumentide ja juhendite, lennunduslubade, õhusõiduki nähtava seisukorra ning kohustuslike salongi ohutusvahendite olemasolu ja seisukorra kontrolli. Kõnealusele kontrollile viidatakse Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standardite 1. lisas (töötajate litsentseerimine), 6. lisas (õhusõiduki käitamine) ja 8. lisas (õhusõiduki lennukõlblikkus). Kõnealuse kontrolli tegemiseks rakendatakse kõikides osalisriikides ühtset menetlust. Kontrolli tulemuste kohta koostatakse aruanded, mille vorm on samuti ühtne. Märkimisväärsete rikkumiste puhul võetakse ühendust lennuettevõtja ja asjaomase lennuametiga (käitajariigi või registririigi oma), et leppida kokku parandusmeetmetes, mida kohaldatakse mitte ainult kontrollitud õhusõiduki, vaid ka teiste õhusõidukite suhtes, mille puhul võib esineda samasugune üldist laadi rikkumine. Kõik aruannetes sisalduvad andmed ning lisateave (nt pärast kontrolli võetud ja lõpetatud meetmete loetelu) koondatakse elektroonilisse andmebaasi, mille on loonud ja mida haldab EASA, mis asub Kölnis, Saksamaal.

EÜ SAFA programmi peamised tunnusjooned on kokkuvõtlikult järgmised:

| — | seda kohaldatakse kõigis 42 SAFA osalisriigis üle Euroopa; |
| --- | --- |

—

seda kohaldatakse kõigis 42 SAFA osalisriigis üle Euroopa;

| — | kontrollitulemusi levitatakse laialdaselt keskandmebaasi kaudu; |
| --- | --- |

—

kontrollitulemusi levitatakse laialdaselt keskandmebaasi kaudu;

| — | nn alt üles lähenemisviis — programm on üles ehitatud õhusõidukite perroonikontrollidele; |
| --- | --- |

—

nn alt üles lähenemisviis — programm on üles ehitatud õhusõidukite perroonikontrollidele;

| — | selle olemuslik eesmärk on kontrollida vastavust ICAO standarditele, mida tavapäraselt kohaldatakse rahvusvahelisel tasandil kõigi kontrollitavate õhusõidukite suhtes. |
| --- | --- |

—

selle olemuslik eesmärk on kontrollida vastavust ICAO standarditele, mida tavapäraselt kohaldatakse rahvusvahelisel tasandil kõigi kontrollitavate õhusõidukite suhtes.

Rakenduslik struktuur

Nagu on sätestatud direktiivis 2004/36/EÜ ja selle rakendamise määruses (EÜ) nr 768/2006, koosneb programmi rakenduslik struktuur kahest põhiasutusest:

| — | nõukogu määrusega (EÜ) nr 3922/1991 loodud lennuohutuskomitee: esimene rakendusüksus, kellelt komisjon ootab ühtlustatud meetmete vastuvõtmist direktiivi 2004/36/EÜ rakendamiseks, et suurendada EÜ SAFA programmi, eelkõige kontrolli- ja aruandluskorra tõhusust, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklites 8 ja 12; |
| --- | --- |

—

nõukogu määrusega (EÜ) nr 3922/1991 loodud lennuohutuskomitee: esimene rakendusüksus, kellelt komisjon ootab ühtlustatud meetmete vastuvõtmist direktiivi 2004/36/EÜ rakendamiseks, et suurendada EÜ SAFA programmi, eelkõige kontrolli- ja aruandluskorra tõhusust, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklites 8 ja 12;

| — | EASA: teine rakendusüksus, kes, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 768/2006, täidab andmebaasiga seotud rakendusülesandeid ning esitab lisaks sellele komisjonile ja lennuohutuskomiteele ettepanekuid EÜ SAFA programmi edasise arendamise kohta ja õigeaegseid andmebaasi lisatud aruannete analüüse, mille tegemisel kasutatakse asjakohaseid analüüsivahendeid. |
| --- | --- |

—

EASA: teine rakendusüksus, kes, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 768/2006, täidab andmebaasiga seotud rakendusülesandeid ning esitab lisaks sellele komisjonile ja lennuohutuskomiteele ettepanekuid EÜ SAFA programmi edasise arendamise kohta ja õigeaegseid andmebaasi lisatud aruannete analüüse, mille tegemisel kasutatakse asjakohaseid analüüsivahendeid.

Lisaks sellele on komisjon moodustanud lennuohutuskomitee egiidi all tegutseva Euroopa SAFA juhtrühma, kuhu kuuluvad kõigi 42 osalisriigi esindajad. Lisaks sellele, et kõnealune rühm ühendab komisjoni ja/või lennuohutuskomitee palvel konsultantidena tegutsevaid riikide eksperte, on see hindamatu suhtluskanal ühenduse ja ELi mittekuuluvate osalisriikide vahel, mis rõhutab veelgi komisjoni kindlat tahet säilitada programmi üleeuroopaline mõõde ja seda tõepoolest arendada.

5.   EÜ SAFA PROGRAMMI TUGEVDAMINE

Arvestades pärast direktiivi 2004/36/EÜ jõustumist saadud kogemusi, kõnealuse direktiivi lahutamatut seost nn musta nimekirja käsitleva määrusega (määrus (EÜ) nr 2111/2005) ning kogu SAFA programmi üleminekut ühenduse pädevusse (mida ei osatud ette näha direktiivi vastuvõtmise ajal), sai komisjonile kohe selgeks, et eespool nimetatud direktiivi kehtivad sätted tuleb viivitamata läbi vaadata, et tagada programmi tõrgeteta toimimine ja edasine arendamine.

Seetõttu esitas komisjon 2007. aastal kaks ettepanekut uute õigusaktide kohta, mis käsitlevad vastavalt perroonikontrolli tegemise korda ja liikmesriikides tehtud kontrollide prioriteediks seadmist (vt punktid 5.1 ja 5.2). Komisjon võttis mõlemad õigusaktid vastu 16. aprillil 2008 (5) pärast põhjalikku arutelu lennuohutuskomitees ja lõplike tekstide kontrolli Euroopa Parlamendis.

Programmi muid võimalikke täiendusi ja edasisi arengusuundi selgitatakse punktides 5.3 ja 5.4.

5.1.   Komisjoni direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/36/EÜ II lisa

Direktiivi 2004/36/EÜ II lisa sisaldas esialgu vastuvõetud kujul üksnes väga üldisi nõudeid, mis selgitasid liikmesriikides perroonikontrollide tegemise ja nende kohta aruannete koostamise täpsema korra üldist raamistikku.

Teiseks tuleks silmas pidada, et kuna SAFA programmi alusel tehtud perroonikontrollide tulemuste tähtsus on suurenenud, sest need on oluliseks kriteeriumiks siis, kui komisjon võtab vastu otsuseid lennuettevõtjate lisamise kohta ühenduse nn musta nimekirja, peeti vajalikuks muuta kõnealust lisa, et anda liikmesriikides tehtavate perroonikontrollide ja neid käsitlevate aruannete ühtsuse tagamise menetluste põhielementidele õiguslik staatus (ja täitmisele pööratavus). Sellega seoses rahuldab direktiivi muudetud lisa mitut eelnevatel kuudel kindlakstehtud vajadust.

| 1) | Vajadus sätestada lisas EÜ SAFA perroonikontrolli tegemise juhiste põhielemendid, mis hõlmaksid eranditult üksnes neid sätteid, mida peetakse vajalikuks teha liikmesriikidele kohustuslikuks (nende lisamise teel direktiivi II lisasse); kohaldades seda ka ELi mittekuuluvate osalisriikide suhtes EASA-ga sõlmitud töökokkulepete kaudu. Kõnealused põhielemendid on:






  — | SAFA inspektorite kvalifitseerumistingimused ja väljaõppenõuded; |
| --- | --- | --- |

1)

Vajadus sätestada lisas EÜ SAFA perroonikontrolli tegemise juhiste põhielemendid, mis hõlmaksid eranditult üksnes neid sätteid, mida peetakse vajalikuks teha liikmesriikidele kohustuslikuks (nende lisamise teel direktiivi II lisasse); kohaldades seda ka ELi mittekuuluvate osalisriikide suhtes EASA-ga sõlmitud töökokkulepete kaudu. Kõnealused põhielemendid on:

—

SAFA inspektorite kvalifitseerumistingimused ja väljaõppenõuded;

| — | asjakohased ohutusstandardid, mis on EÜ SAFA programmis kesksel kohal; |
| --- | --- |

—

asjakohased ohutusstandardid, mis on EÜ SAFA programmis kesksel kohal;

| — | kontrollikord; |
| --- | --- |

—

kontrollikord;

| — | tulemuste liigitamine; |
| --- | --- |

—

tulemuste liigitamine;

| — | järelmeetmed, mida tuleb võtta vastavalt perroonikontrolli mitmesugustele võimalikele tulemustele. |
| --- | --- |

—

järelmeetmed, mida tuleb võtta vastavalt perroonikontrolli mitmesugustele võimalikele tulemustele.

| 2) | Vajadus asendada esialgses lisas sisalduv SAFA kontrollnimekiri praeguste SAFA menetluste uusima versiooniga. |
| --- | --- |

2)

Vajadus asendada esialgses lisas sisalduv SAFA kontrollnimekiri praeguste SAFA menetluste uusima versiooniga.

| 3) | Vajadus erisätte järele, mis kohustab kõiki osalisriike kinni pidama perroonikontrolli kuupäevale järgnevast kuni 15 tööpäeva pikkusest tähtajast, mille jooksul tuleb kontrolliaruanne esitada keskandmebaasi, et suurendada andmebaasi lisatud aruandeid käsitlevate EASA regulaarsete analüüside täpsust ja asjakohasust. |
| --- | --- |

3)

Vajadus erisätte järele, mis kohustab kõiki osalisriike kinni pidama perroonikontrolli kuupäevale järgnevast kuni 15 tööpäeva pikkusest tähtajast, mille jooksul tuleb kontrolliaruanne esitada keskandmebaasi, et suurendada andmebaasi lisatud aruandeid käsitlevate EASA regulaarsete analüüside täpsust ja asjakohasust.

| 4) | Vajadus kehtestada ühtne kontrollitõend, mille üks osa antakse allkirjastatud kättesaamistõendi vastu kontrollitud õhusõiduki asjaomasele töötajale. |
| --- | --- |

4)

Vajadus kehtestada ühtne kontrollitõend, mille üks osa antakse allkirjastatud kättesaamistõendi vastu kontrollitud õhusõiduki asjaomasele töötajale.

| 5) | Vajadus sõnastada ümber mõned esialgse teksti osad, et suurendada lisa selgust ja loetavust. |
| --- | --- |

5)

Vajadus sõnastada ümber mõned esialgse teksti osad, et suurendada lisa selgust ja loetavust.

Muudetud lisas sätestatakse EASA kohustus täiendada kõnealuseid põhielemente liikmesriikidele adresseeritud suunistega. EASA kehtestab sel eesmärgil läbipaistva liikmesriikidega konsulteerimise korra, toetudes liikmesriikide lennuametite eksperdiarvamustele ja kaasates vajaduse korral asjaomaste huvitatud isikute seast asjakohaseid eksperte. EASA võib sel eesmärgil luua töörühma.

5.2.   Komisjoni määrus, millega rakendatakse direktiivi 2004/36/EÜ seoses ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite perroonikontrollide prioriteediks seadmisega

Komisjon on korduvalt kinnitanud oma tahet kasutada parimal viisil ära kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid lennuohutuse kohta teabe kogumiseks, et suurendada EÜ SAFA programmi raames kättesaadavate piiratud ressursside tõhusust nii palju kui võimalik. Kõnealune meede teenib seda eesmärki ja võimaldab komisjonil ametlikult nõuda kvalitatiivsete eesmärkide püstitamist liikmesriikides, seades prioriteediks tehtavate käitajate perroonikontrollid, kelle puhul on teatavate (kõnealuse määrusega kehtestatud) kriteeriumide alusel põhjust kahtlustada ohutuspuudujääke.

Komisjon usub, et kõnealune meede peaks põhjendatult piirama SAFA perroonikontrollide juhuslikku iseloomu, aidates paremini tuvastada käitajaid, kes võivad olla ohtlikud, ning võimaldades koguda kõnealuste käitajate kohta lisateavet, mis võib kaasa tuua veelgi paremini põhjendatud teabe esitamise nn musta nimekirja käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 2111/2005) alusel otsuste tegemiseks.

5.3.   Kvantitatiivsete eesmärkide seadmine

Vaadates eespool tabelit 2 (vt lk 7), on näha, et alates 2001. aastast on ühenduses tehtud perroonikontrollide koguarv rohkem kui kahekordistunud, kuid samal ajal võib täheldada eri liikmesriikides tehtud perroonikontrollide arvu suurt erinevust.

Kuigi komisjon mõistab, et eri liikmesriikide inimressursid ja vahendid on paljudel juhtudel sama erinevad, usub ta, et olenemata nende kasutuses olevatest vahenditest kaldub paljudes liikmesriikides aasta jooksul tehtud kontrollide arv olema vastuvõetamatu. Olenevalt riigist võib vastuvõetamatu olla:

| — | kontrollide arv kui selline; |
| --- | --- |

—

kontrollide arv kui selline;

| — | tehtud kontrollide arv võrreldes asjaomasesse riiki siseneva või sealt väljuva liikluse tihedusega. |
| --- | --- |

—

tehtud kontrollide arv võrreldes asjaomasesse riiki siseneva või sealt väljuva liikluse tihedusega.

Komisjon on seoses sellega korduvalt kinnitanud, et olukorda tuleb parandada. Komisjon jätkab koos EASA ja liikmesriikidega uurimist, kuidas kehtestada igale liikmesriigile aasta jooksul tehtavate kohustuslike kontrollide miinimumarv, mille käigus lähtutaks loomulikult mitmesugustest näitajatest, nagu lendude ja rahvusvaheliste lennujaamade arv, eelnevalt teiste liikmesriikide poolt teostatud kontrollide sagedus jne.

5.4.   EASA pädevuse laiendamine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008

20. veebruaril 2008 võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament vastu määruse (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2003/36/EÜ (6) (edaspidi „EASA määrus”). Kõnealuse määrusega nähakse ette direktiivi 2004/36/EÜ (ja selle rakenduseeskirjade) asendamine EASA määruse alusel vastu võetud eeskirjadega, nagu on kirjeldatud allpool.

| | Kõnealuse määruse artiklis 10, mis jõustus 8. aprillil 2008, on sätestatud meetmed, mida hõlmas enne direktiiv 2004/36/EÜ. Lisaks on artikli 10 lõikes 5 sätestatud, et nimetatud artikliga seotud rakendusmeetmeid võib vastu võtta komiteemenetluse teel („... vastavalt artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”). |
| --- | --- |

Kõnealuse määruse artiklis 10, mis jõustus 8. aprillil 2008, on sätestatud meetmed, mida hõlmas enne direktiiv 2004/36/EÜ. Lisaks on artikli 10 lõikes 5 sätestatud, et nimetatud artikliga seotud rakendusmeetmeid võib vastu võtta komiteemenetluse teel („... vastavalt artikli 65 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”).

| | Peale selle on kõnealuse määruse artiklis 69 sätestatud, et direktiiv 2004/36/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates määruse artikli 10 lõikes 5 osutatud rakendusmeetmete jõustumisest, ilma et see piiraks direktiivi 2004/36/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud rakenduseeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

Peale selle on kõnealuse määruse artiklis 69 sätestatud, et direktiiv 2004/36/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates määruse artikli 10 lõikes 5 osutatud rakendusmeetmete jõustumisest, ilma et see piiraks direktiivi 2004/36/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud rakenduseeskirjade kohaldamist.

Artiklis 10 sätestatud põhimõtteid kohaldatakse alles alates vastavates rakenduseeskirjades kindlaksmääratud kuupäevadest, kuid mitte hiljem kui 8. aprillist 2012.

6.   SAFA KOONDARUANNE (7)

Direktiivi 2004/36/EÜ artikli 6 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon avaldab igal aastal kokkuvõtliku aruande, mis tehakse kättesaadavaks üldsusele ja tööstusharu sidusrühmadele ning mis sisaldab ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite perroonikontrollide aruannetest saadud teabe analüüsi. See analüüs peab olema lihtne ja kergesti mõistetav ning näitama, kas oht lennureisijatele on suurenenud. Analüüsi ei märgita teabe allikat.

Sellega seoses võttis komisjon 2008. aasta veebruaris vastu ja avaldas esimese koondaruande, milles analüüsiti 30. aprillist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 tehtud perroonikontrollide tulemusi. 2008. aastal (ja igal järgneval aastal) koostatakse selline aruanne terve aasta kohta ja see hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2007 — see on esimene täisaasta pärast SAFA programmi juhtimise ja arendamise eest vastutamise üleandmist ECAC-lt ja JAA-lt ühenduse pädevusse.

Komisjon on veendunud, et kõigi programmiga seotud ja kõnealuses dokumendis osutatud asjaosaliste ning Euroopa Parlamendi ja üldsuse jaoks läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise huvides tuleks direktiivi 2004/36/EÜ artikli 6 lõikega 2 kehtestatud piiranguid leebemaks muuta, et kõnealused iga-aastased aruanded annaksid eri asjaosaliste ohutusnäitajate kohta täpsemat teavet.

7.   JÄRELDUSED

Paari viimase aasta jooksul tehtud SAFA kontrollidest saadud kogemused loovad välisriikide lennuettevõtjate ohutusest teatava üldpildi. See mulje on aga piiratud, sest ei ole võimalik saada täielikku ülevaadet ühegi konkreetse õhusõiduki või lennuettevõtja ohutusest. Põhjus seisneb selles, et teatavaid aspekte on kontrolli käigus ajalise piirangu ja sellest tuleneva piiratud üksikasjalikkuse tõttu raske hinnata (nt meeskonna koostöövõime, täielik lennukõlblikkus jne).

Konkreetsele õhusõidukile või lennuettevõtjale saab täieliku hinnangu anda ainult vastutava lennuameti (käitajariik või registririik) teostatava pideva järelevalve abil. Seejuures saab EÜ SAFA programmi kaudu kogutud teavet kasutada järgmiselt:

| — | peamiselt ennetava vahendina, mis aitab kindlaks teha võimalikke negatiivseid ohutusalaseid arengutendentse ja annab konkreetse lennuettevõtja puhul arvukate ja/või korduvate kõrvalekaldumiste avastamise korral selgelt märku võimalikest struktuursetest puudustest nii asjaomase lennuettevõtja kvaliteedikontrollis kui ka kõnealuse lennuettevõtja sertifitseerimise eest vastutava riikliku tsiviillennundusasutuse teostatavas ohutusjärelevalves; sarnaseid negatiivseid arengutendentse võidakse leida ka konkreetsete õhusõidukitüüpide puhul; |
| --- | --- |

—

peamiselt ennetava vahendina, mis aitab kindlaks teha võimalikke negatiivseid ohutusalaseid arengutendentse ja annab konkreetse lennuettevõtja puhul arvukate ja/või korduvate kõrvalekaldumiste avastamise korral selgelt märku võimalikest struktuursetest puudustest nii asjaomase lennuettevõtja kvaliteedikontrollis kui ka kõnealuse lennuettevõtja sertifitseerimise eest vastutava riikliku tsiviillennundusasutuse teostatavas ohutusjärelevalves; sarnaseid negatiivseid arengutendentse võidakse leida ka konkreetsete õhusõidukitüüpide puhul;

| — | SAFA kontrollid võivad reaalajas otseselt kaasa aidata äsja kontrollitud konkreetse õhusõiduki ohutule käitamisele, sundides kontrolliasutusi tagama, et vead kõrvaldatakse viivitamata enne kõnealuse õhusõiduki edasist käitamist. |
| --- | --- |

—

SAFA kontrollid võivad reaalajas otseselt kaasa aidata äsja kontrollitud konkreetse õhusõiduki ohutule käitamisele, sundides kontrolliasutusi tagama, et vead kõrvaldatakse viivitamata enne kõnealuse õhusõiduki edasist käitamist.

Kõikide kontrollide käigus saadud teavet jagatakse, mis aitab saada täielikuma ülevaate teatavast õhusõidukist, õhusõidukitüübist, lennuettevõtjast või kõigist konkreetse riigi lennuettevõtjatest. SAFA keskandmebaas on seejuures eriti kasulik, sest see aitab kõnealusel teabel kiiresti kõikide EÜ SAFA programmi osalisriikideni jõuda.

Alates määruse (EÜ) nr 2111/2005 (nn musta nimekirja käsitlev määrus) jõustumisest on SAFA kontrollid omandanud suurema tähtsuse ühe sellise kriteeriumina, mida komisjon arvestab, kui teeb otsuseid lennuettevõtjate lisamise kohta kõnealusesse ühenduse nimekirja. See on nii olnud alates esimese ühenduse nimekirja kehtestamisest 2006. aasta märtsis ja jätkunud nimekirja hilisemate korrapäraste ajakohastamiste puhul.

Käesolevas aruandes tehtud järelduste kokkuvõtteks võib öelda järgmist:

| — | direktiiviga 2004/36/EÜ kehtestati ühenduses ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite korrapäraste perroonikontrollide kohustuslik kord ning sätestati selliste kontrollide tegemise, nende kohta aruannete esitamise ja järelmeetmete võtmise ning liikmesriikide, komisjoni ja EASA vahel kõnealuste kontrollide alase teabe vahetamise ühtlustatud korra alused; |
| --- | --- |

—

direktiiviga 2004/36/EÜ kehtestati ühenduses ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite korrapäraste perroonikontrollide kohustuslik kord ning sätestati selliste kontrollide tegemise, nende kohta aruannete esitamise ja järelmeetmete võtmise ning liikmesriikide, komisjoni ja EASA vahel kõnealuste kontrollide alase teabe vahetamise ühtlustatud korra alused;

| — | kui mõned väheolulised erandid välja arvata, ei ole liikmesriikidel tekkinud kõnealuse direktiivi sätete ülevõtmisel ja rakendamisel olulisi probleeme; |
| --- | --- |

—

kui mõned väheolulised erandid välja arvata, ei ole liikmesriikidel tekkinud kõnealuse direktiivi sätete ülevõtmisel ja rakendamisel olulisi probleeme;

| — | otsus anda terve ECAC/JAA SAFA programmi juhtimine ja arendamine ühenduse pädevusse tekitas vajaduse direktiivi täiendavate õigusaktide järele, mis kehtestati õigel ajal, et võimaldada programmi tõrgeteta üleandmine; |
| --- | --- |

—

otsus anda terve ECAC/JAA SAFA programmi juhtimine ja arendamine ühenduse pädevusse tekitas vajaduse direktiivi täiendavate õigusaktide järele, mis kehtestati õigel ajal, et võimaldada programmi tõrgeteta üleandmine;

| — | ühenduses tehtavate perroonikontrollide korra põhielemendid on muudetud õiguslikult siduvaks direktiivi II lisa muudatusega, mis on soodustanud nende ühtlustamist liikmesriikides ning ülejäänud 15 SAFA osalisriigis. Kõnealune meede peaks parandama perroonikontrollide üldist kvaliteeti, mis on eriti oluline määrusega (EÜ) nr 2111/2005 kehtestatud lennuettevõtjate nn musta nimekirjaga seotud uurimismenetluste puhul; |
| --- | --- |

—

ühenduses tehtavate perroonikontrollide korra põhielemendid on muudetud õiguslikult siduvaks direktiivi II lisa muudatusega, mis on soodustanud nende ühtlustamist liikmesriikides ning ülejäänud 15 SAFA osalisriigis. Kõnealune meede peaks parandama perroonikontrollide üldist kvaliteeti, mis on eriti oluline määrusega (EÜ) nr 2111/2005 kehtestatud lennuettevõtjate nn musta nimekirjaga seotud uurimismenetluste puhul;

| — | kehtestatud on rakendusaktid, milles on sätestatud nende käitajate perroonikontrolli prioriteediks seadmise eeskirjad ja kriteeriumid, kelle puhul on kehtestatud kriteeriumide kohaselt põhjust kahtlustada võimalikku ohtu lennuohutusele; |
| --- | --- |

—

kehtestatud on rakendusaktid, milles on sätestatud nende käitajate perroonikontrolli prioriteediks seadmise eeskirjad ja kriteeriumid, kelle puhul on kehtestatud kriteeriumide kohaselt põhjust kahtlustada võimalikku ohtu lennuohutusele;

| — | kuigi ühenduses tehtud SAFA perroonikontrollide koguarv on alates 2001. aastast rohkem kui kahekordistunud, on eri liikmesriikides tehtud perroonikontrollide arv väga erinev. Sellest tulenevalt uurib komisjon võimalust kehtestada liikmesriikides tehtavate kontrollide miinimumkvoodid; |
| --- | --- |

—

kuigi ühenduses tehtud SAFA perroonikontrollide koguarv on alates 2001. aastast rohkem kui kahekordistunud, on eri liikmesriikides tehtud perroonikontrollide arv väga erinev. Sellest tulenevalt uurib komisjon võimalust kehtestada liikmesriikides tehtavate kontrollide miinimumkvoodid;

| — | määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) kohaselt tuleks direktiiv 2004/36/EÜ lõpuks kehtetuks tunnistada — hiljemalt 8. aprilliks 2012 — ning järk-järgult asendada kõnealuse määruse artikliga 10 ja hiljem artikli 10 lõike 5 alusel kehtestatavate rakenduseeskirjadega. Seoses sellega nähakse ette, et EASA-le lisandub palju programmi juhtimise ja edasise arendamisega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) kohaselt tuleks direktiiv 2004/36/EÜ lõpuks kehtetuks tunnistada — hiljemalt 8. aprilliks 2012 — ning järk-järgult asendada kõnealuse määruse artikliga 10 ja hiljem artikli 10 lõike 5 alusel kehtestatavate rakenduseeskirjadega. Seoses sellega nähakse ette, et EASA-le lisandub palju programmi juhtimise ja edasise arendamisega seotud kohustusi.

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 76.

(2)  Poola edastas 13. märtsil 2008 teabe muudetud rakendusmeetmete kohta, mis on praegu komisjoni õigustalituses läbivaatamisel.

(3)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

(4)  ELT L 134, 20.5.2006, lk 16.

(5)  ELT L 109, 19.4.2008, lk 7 ja 17.

(6)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(7)  ELT C 42, 15.2.2008, lk 1.

---

Euroopa Kaitseagentuur

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/12

---

2007. rahandusaasta lõplike raamatupidamisaruannete avaldamine

(2008/C 244/04)

Lõplikud raamatupidamisaruanded avaldatakse täielikult järgmisel aadressil:

http://www.eda.europa.eu/finance.aspx

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EMP ühiskomitee

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/13

---

EMP Ühiskomitee otsused, mille puhul on täidetud EMP lepingu artikliga 103 ettenähtud põhiseadusest tulenevad nõuded

(2008/C 244/05)

Alates 2000. aasta märtsist märgitakse EMP Ühiskomitee otsuste joonealuses märkuses, kas nende jõustumise kuupäev sõltub sellest, kas lepinguosalised on täitnud põhiseadusest tulenevad nõuded. Põhiseadusest tulenevate nõuete täitmine oli jõustumise eelduseks allpool loetletud otsuste puhul. Kõnealused lepinguosalised on nüüd teatanud teistele lepinguosalistele oma siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Otsuste jõustumise kuupäevad on esitatud tabelis.

| Otsuse number | Vastuvõtmise kuupäev | Viide avaldamise kohta | EMP lepingusse inkorporeeritav(ad) õigusakt(id) | Jõustumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 082/2004 | 8.6.2004 | 25.11.2004
  ELT L 349, lk 39
  EMP kaasanne nr 59, lk 15 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ, 27. jaanuar 2003, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta | 1.2.2006 |
| 014/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  ELT L 161, lk 33
  EMP kaasanne nr 32, lk 19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta | 1.4.2007 |
| 023/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  ELT L 161, lk 52
  EMP kaasanne nr 32, lk 30 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004, 21. aprill 2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus | 19.5.2005 |
| 031/2005 | 11.3.2005 | 28.7.2005
  ELT L 198, lk 20
  EMP kaasanne nr 38, lk 13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ, 31. märts 2004, mõõtevahendite kohta | 1.9.2006 |
| 064/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  ELT L 239, lk 48
  EMP kaasanne nr 46, lk 30 | Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004, 29. aprill 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist | 1.1.2007 |
| 065/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  ELT L 239, lk 50
  EMP kaasanne nr 46, lk 31 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ | 1.8.2007 |
| 070/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  ELT L 239, lk 61
  EMP kaasanne nr 46, lk 37 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25/EÜ, 21. aprill 2004, ülevõtmispakkumiste kohta | 1.8.2007 |
| 102/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  ELT L 306, lk 34
  EMP kaasanne nr 60, lk 21 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ, 27. september 2001, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul | 1.9.2006 |
| 105/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  ELT L 306, lk 41
  EMP kaasanne nr 60, lk 26 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/98/EÜ, 17. november 2003, avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta | 1.9.2006 |
| 120/2005 | 30.9.2005 | 22.12.2005
  ELT L 339, lk 26
  EMP kaasanne nr 66, lk 15 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ, 15. detsember 2004, läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ | 1.6.2007 |
| 146/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  ELT L 53, lk 43
  EMP kaasanne nr 10, lk 17 | Komisjoni otsus 2003/796/EÜ, 11. november 2003, millega luuakse elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm.
  Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1228/2003, 26. juuni 2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ, 26. juuni 2003, maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ, 26. juuni 2003, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ | 1.6.2007 |
| 152/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  ELT L 53, lk 53
  EMP kaasanne nr 10, lk 24 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ, 21. aprill 2004, ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta | 1.3.2007 |
| 003/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  ELT L 92, lk 22
  EMP kaasanne nr 17, lk 4 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15. detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ | 1.3.2007 |
| 010/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  ELT L 92, lk 32
  EMP kaasanne nr 17, lk 11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus | 1.12.2006 |
| 017/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  ELT L 92, lk 46
  EMP kaasanne nr 17, lk 22 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 854/2005/EÜ, 11. mai 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks | 16.5.2006 |
| 034/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  ELT L 147, lk 51
  EMP kaasanne nr 28, lk 20 | Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2005, 10. juuni 2005, millega kehtestatakse mereturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise kord | 1.4.2007 |
| 041/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  ELT L 147, lk 64
  EMP kaasanne nr 28, lk 28 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ, 21. aprill 2004, üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC) | 8.6.2006 |
| 051/2006 | 28.4.2006 | 29.6.2006
  ELT L 175, lk 101
  EMP kaasanne nr 34, lk 13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1161/2005, 6. juuli 2005, muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa | 1.1.2007 |
| 059/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  ELT L 245, lk 5
  EMP kaasanne nr 44, lk 5 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/68/EÜ, 16. november 2005, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ | 1.6.2007 |
| 064/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  ELT L 245, lk 13
  EMP kaasanne nr 44, lk 11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 1.6.2007 |
| 065/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  ELT L 245, lk 16
  EMP kaasanne nr 44, lk 13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta | 1.4.2007 |
| 067/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  ELT L 245, lk 18
  EMP kaasanne nr 44, lk 15 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta | 1.2.2007 |
| 068/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  ELT L 245, lk 22
  EMP kaasanne nr 44, lk 18 | Komisjoni direktiiv 2005/51/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ XX lisa ja direktiivi 2004/18/EÜ VIII lisa riigihangete kohta.
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1564/2005, 7. september 2005, millega kehtestatakse riigihankemenetlusega seotud teadete avaldamise tüüpvormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ.
  Komisjoni otsus 2005/15/EÜ, 7. jaanuar 2005, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artiklis 30 sätestatud menetluse üksikasjalikke rakenduseeskirju.
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1874/2004, 28. oktoober 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ seoses riigihankemenetluste puhul kohaldatavate piirmääradega.
  Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused.
  Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta | 18.4.2007 |
| 081/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  ELT L 289, lk 12
  EMP kaasanne nr 52, lk 11 | Komisjoni direktiiv 2005/61/EÜ, 30. september 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ jälgitavusnõuete ning rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teavitamise osas.
  Komisjoni direktiiv 2005/62/EÜ, 30. september 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ vereteenistusasutuste kvaliteedisüsteemiga seotud ühenduse standardite ja spetsifikaatide suhtes | 1.2.2007 |
| 086/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  ELT L 289, lk 21
  EMP kaasanne nr 52, lk 17 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/14/EÜ, 11. mai 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 90/232/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kohta | 1.3.2008 |
| 087/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  ELT L 289, lk 23
  EMP kaasanne nr 52, lk 19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta | 1.4.2007 |
| 088/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  ELT L 289, lk 26
  EMP kaasanne nr 52, lk 21 | Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/41/EÜ, 3. juuni 2003, tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta | 12.4.2007 |
| 092/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  ELT L 289, lk 33
  EMP kaasanne nr 52, lk 26 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2006/2004 27. oktoober 2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta | 1.6.2007 |
| 124/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  ELT L 333, lk 53
  EMP kaasanne nr 60, lk 40 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/40/EÜ, 29. aprill 2004, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) | 1.6.2007 |
| 127/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  ELT L 333, lk 59
  EMP kaasanne nr 60, lk 43 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ, 26. oktoober 2005, piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta | 1.6.2007 |
| 136/2006 | 27.10.2006 | 21.12.2006
  ELT L 366, lk 79
  EMP kaasanne nr 64, lk 8 | Komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1980/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega.
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega.
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga | 1.6.2007 |
| 150/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  ELT L 89, lk 21
  EMP kaasanne nr 15, lk 17 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/33/EÜ, 26. mai 2003, tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides | 1.10.2007 |
| 151/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  ELT L 89, lk 22
  EMP kaasanne nr 15, lk 18 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ | 1.10.2007 |
| 153/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  ELT L 89, lk 25
  EMP kaasanne nr 15, lk 20 | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1419/2006, 25. september 2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1/2003 seoses selle rakendusala laiendamisega kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele | 1.8.2007 |
| 154/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  ELT L 89, lk 27
  EMP kaasanne nr 15, lk 22 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ | 1.5.2008 |
| 021/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  ELT L 209, lk 38
  EMP kaasanne nr 38, lk 26 | Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega.
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega | 1.6.2008 |
| 023/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  ELT L 209, lk 42
  EMP kaasanne nr 38, lk 28 | Komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, 9. juuni 2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed | 1.7.2007 |
| 050/2007 | 8.6.2007 | 11.10.2007
  ELT L 266, lk 8
  EMP kaasanne nr 48, lk 6 | Komisjoni otsus 2006/891/EÜ, 4. detsember 2006, rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandardite kohaselt koostatud teabe kasutamise kohta kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt | 1.3.2008 |
| 143/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  ELT L 100, lk 84
  EMP kaasanne nr 19, lk 85 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 717/2007, 27. juuni 2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ | 22.12.2007 |
| 146/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  ELT L 100, lk 92
  EMP kaasanne nr 19, lk 90 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ.
  Komisjoni otsus 2006/780/EÜ, 13. november 2006, kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega.
  Komisjoni otsus 2004/156/EÜ, 29. jaanuar 2004, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heitmeseire ja aruandluse suunised.
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2216/2004, 21. detsember 2004, registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ.
  Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/101/EÜ 27. oktoober 2004, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega loodi ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, võttes arvesse Kyoto protokolli projektimehhanisme | 29.12.2007 |

Otsuse number

Vastuvõtmise kuupäev

Viide avaldamise kohta

EMP lepingusse inkorporeeritav(ad) õigusakt(id)

Jõustumise kuupäev

082/2004

8.6.2004

25.11.2004

ELT L 349, lk 39

EMP kaasanne nr 59, lk 15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ, 27. jaanuar 2003, elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta

1.2.2006

014/2005

8.2.2005

23.6.2005

ELT L 161, lk 33

EMP kaasanne nr 32, lk 19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

1.4.2007

023/2005

8.2.2005

23.6.2005

ELT L 161, lk 52

EMP kaasanne nr 32, lk 30

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004, 21. aprill 2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus

19.5.2005

031/2005

11.3.2005

28.7.2005

ELT L 198, lk 20

EMP kaasanne nr 38, lk 13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ, 31. märts 2004, mõõtevahendite kohta

1.9.2006

064/2005

29.4.2005

15.9.2005

ELT L 239, lk 48

EMP kaasanne nr 46, lk 30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004, 29. aprill 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist

1.1.2007

065/2005

29.4.2005

15.9.2005

ELT L 239, lk 50

EMP kaasanne nr 46, lk 31

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ

1.8.2007

070/2005

29.4.2005

15.9.2005

ELT L 239, lk 61

EMP kaasanne nr 46, lk 37

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25/EÜ, 21. aprill 2004, ülevõtmispakkumiste kohta

1.8.2007

102/2005

8.7.2005

24.11.2005

ELT L 306, lk 34

EMP kaasanne nr 60, lk 21

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ, 27. september 2001, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul

1.9.2006

105/2005

8.7.2005

24.11.2005

ELT L 306, lk 41

EMP kaasanne nr 60, lk 26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/98/EÜ, 17. november 2003, avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta

1.9.2006

120/2005

30.9.2005

22.12.2005

ELT L 339, lk 26

EMP kaasanne nr 66, lk 15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ, 15. detsember 2004, läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ

1.6.2007

146/2005

2.12.2005

23.2.2006

ELT L 53, lk 43

EMP kaasanne nr 10, lk 17

Komisjoni otsus 2003/796/EÜ, 11. november 2003, millega luuakse elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm.

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1228/2003, 26. juuni 2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/55/EÜ, 26. juuni 2003, maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ, 26. juuni 2003, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ

1.6.2007

152/2005

2.12.2005

23.2.2006

ELT L 53, lk 53

EMP kaasanne nr 10, lk 24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ, 21. aprill 2004, ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta

1.3.2007

003/2006

27.1.2006

30.3.2006

ELT L 92, lk 22

EMP kaasanne nr 17, lk 4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15. detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ

1.3.2007

010/2006

27.1.2006

30.3.2006

ELT L 92, lk 32

EMP kaasanne nr 17, lk 11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus

1.12.2006

017/2006

27.1.2006

30.3.2006

ELT L 92, lk 46

EMP kaasanne nr 17, lk 22

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 854/2005/EÜ, 11. mai 2005, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks

16.5.2006

034/2006

10.3.2006

1.6.2006

ELT L 147, lk 51

EMP kaasanne nr 28, lk 20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2005, 10. juuni 2005, millega kehtestatakse mereturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise kord

1.4.2007

041/2006

10.3.2006

1.6.2006

ELT L 147, lk 64

EMP kaasanne nr 28, lk 28

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ, 21. aprill 2004, üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)

8.6.2006

051/2006

28.4.2006

29.6.2006

ELT L 175, lk 101

EMP kaasanne nr 34, lk 13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1161/2005, 6. juuli 2005, muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa

1.1.2007

059/2006

2.6.2006

7.9.2006

ELT L 245, lk 5

EMP kaasanne nr 44, lk 5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/68/EÜ, 16. november 2005, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ

1.6.2007

064/2006

2.6.2006

7.9.2006

ELT L 245, lk 13

EMP kaasanne nr 44, lk 11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

1.6.2007

065/2006

2.6.2006

7.9.2006

ELT L 245, lk 16

EMP kaasanne nr 44, lk 13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta

1.4.2007

067/2006

2.6.2006

7.9.2006

ELT L 245, lk 18

EMP kaasanne nr 44, lk 15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta

1.2.2007

068/2006

2.6.2006

7.9.2006

ELT L 245, lk 22

EMP kaasanne nr 44, lk 18

Komisjoni direktiiv 2005/51/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ XX lisa ja direktiivi 2004/18/EÜ VIII lisa riigihangete kohta.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1564/2005, 7. september 2005, millega kehtestatakse riigihankemenetlusega seotud teadete avaldamise tüüpvormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ.

Komisjoni otsus 2005/15/EÜ, 7. jaanuar 2005, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artiklis 30 sätestatud menetluse üksikasjalikke rakenduseeskirju.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1874/2004, 28. oktoober 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ seoses riigihankemenetluste puhul kohaldatavate piirmääradega.

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused.

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta

18.4.2007

081/2006

7.7.2006

19.10.2006

ELT L 289, lk 12

EMP kaasanne nr 52, lk 11

Komisjoni direktiiv 2005/61/EÜ, 30. september 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ jälgitavusnõuete ning rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teavitamise osas.

Komisjoni direktiiv 2005/62/EÜ, 30. september 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ vereteenistusasutuste kvaliteedisüsteemiga seotud ühenduse standardite ja spetsifikaatide suhtes

1.2.2007

086/2006

7.7.2006

19.10.2006

ELT L 289, lk 21

EMP kaasanne nr 52, lk 17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/14/EÜ, 11. mai 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 90/232/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kohta

1.3.2008

087/2006

7.7.2006

19.10.2006

ELT L 289, lk 23

EMP kaasanne nr 52, lk 19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta

1.4.2007

088/2006

7.7.2006

19.10.2006

ELT L 289, lk 26

EMP kaasanne nr 52, lk 21

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/41/EÜ, 3. juuni 2003, tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta

12.4.2007

092/2006

7.7.2006

19.10.2006

ELT L 289, lk 33

EMP kaasanne nr 52, lk 26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2006/2004 27. oktoober 2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

1.6.2007

124/2006

22.9.2006

30.11.2006

ELT L 333, lk 53

EMP kaasanne nr 60, lk 40

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/40/EÜ, 29. aprill 2004, töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)

1.6.2007

127/2006

22.9.2006

30.11.2006

ELT L 333, lk 59

EMP kaasanne nr 60, lk 43

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ, 26. oktoober 2005, piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta

1.6.2007

136/2006

27.10.2006

21.12.2006

ELT L 366, lk 79

EMP kaasanne nr 64, lk 8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1980/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga

1.6.2007

150/2006

8.12.2006

29.3.2007

ELT L 89, lk 21

EMP kaasanne nr 15, lk 17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/33/EÜ, 26. mai 2003, tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides

1.10.2007

151/2006

8.12.2006

29.3.2007

ELT L 89, lk 22

EMP kaasanne nr 15, lk 18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ

1.10.2007

153/2006

8.12.2006

29.3.2007

ELT L 89, lk 25

EMP kaasanne nr 15, lk 20

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1419/2006, 25. september 2006, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1/2003 seoses selle rakendusala laiendamisega kabotaažile ja rahvusvahelistele trampteenustele

1.8.2007

154/2006

8.12.2006

29.3.2007

ELT L 89, lk 27

EMP kaasanne nr 15, lk 22

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ

1.5.2008

021/2007

27.4.2007

9.8.2007

ELT L 209, lk 38

EMP kaasanne nr 38, lk 26

Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega

1.6.2008

023/2007

27.4.2007

9.8.2007

ELT L 209, lk 42

EMP kaasanne nr 38, lk 28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, 9. juuni 2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed

1.7.2007

050/2007

8.6.2007

11.10.2007

ELT L 266, lk 8

EMP kaasanne nr 48, lk 6

Komisjoni otsus 2006/891/EÜ, 4. detsember 2006, rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandardite kohaselt koostatud teabe kasutamise kohta kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt

1.3.2008

143/2007

26.10.2007

10.4.2008

ELT L 100, lk 84

EMP kaasanne nr 19, lk 85

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 717/2007, 27. juuni 2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ

22.12.2007

146/2007

26.10.2007

10.4.2008

ELT L 100, lk 92

EMP kaasanne nr 19, lk 90

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ.

Komisjoni otsus 2006/780/EÜ, 13. november 2006, kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega.

Komisjoni otsus 2004/156/EÜ, 29. jaanuar 2004, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heitmeseire ja aruandluse suunised.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2216/2004, 21. detsember 2004, registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ.

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/101/EÜ 27. oktoober 2004, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega loodi ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, võttes arvesse Kyoto protokolli projektimehhanisme

29.12.2007

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/19

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike leiukohtade ainuõiguslike uurimislubade ehk nn Languedoci loa ja Plaines du Languedoci loa taotluste kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 244/06)

19. aprillil 2007, parandatult 16. mail 2008 esitas ettevõtja Languedoc Petroleum Development Ltd, kelle registrijärgne aadress on Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex HA9 6DE, Ühendkuningriik, viieaastane ainuõigusliku uurimisloa (nn Languedoci luba) taotluse, et uurida vedelate ja gaasiliste süsivesinike leiukohti osaliselt Aude'i ja osaliselt Hérault' departemangus asuval ligikaudu 2 348 ruutkilomeetri suurusel alal.

28. jaanuaril 2008 esitas ettevõtja Lundin International SA, kelle registrijärgne aadress on Maclaunay, F-51210 Montmirail, viieaastane ainuõigusliku uurimisloa (nn Plaines du Languedoci luba) taotluse, et uurida vedelate ja gaasiliste süsivesinike leiukohti samal alal, mida hõlmab Languedoci loa taotlus.

Need load kehtivad järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan:

| Punkt | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| --- | --- | --- |
| A | 1,30 kraadi idapikkust | 48,40 kraadi põhjalaiust |
| B | 0,90 kraadi idapikkust | 48,40 kraadi põhjalaiust |
| C | 0,90 kraadi idapikkust | 48,30 kraadi põhjalaiust |
| D | 0,60 kraadi idapikkust | 48,30 kraadi põhjalaiust |
| E | 0,60 kraadi idapikkust | 48,20 kraadi põhjalaiust |
| F | 0,40 kraadi idapikkust | 48,20 kraadi põhjalaiust |
| G | 0,40 kraadi idapikkust | 47,90 kraadi põhjalaiust |

Punkt

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

1,30 kraadi idapikkust

48,40 kraadi põhjalaiust

B

0,90 kraadi idapikkust

48,40 kraadi põhjalaiust

C

0,90 kraadi idapikkust

48,30 kraadi põhjalaiust

D

0,60 kraadi idapikkust

48,30 kraadi põhjalaiust

E

0,60 kraadi idapikkust

48,20 kraadi põhjalaiust

F

0,40 kraadi idapikkust

48,20 kraadi põhjalaiust

G

0,40 kraadi idapikkust

47,90 kraadi põhjalaiust

Punkt H: paralleeli 47,90 kraadi põhjalaiust lõikumispunkt Vahemere rannikuga.

Punkt I: meridiaani 1,30 kraadi idapikkust lõikumispunkt Vahemere rannikuga.

Punktide H ja I vahel: lõikumispunkt Vahemere rannikuga.

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama tingimustele, mis on kindlaks määratud ministri 2. juuni 2006. aasta määruse nr 2006-648 (kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õiguse kohta) artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud „Teatises Prantsusmaal süsivesinike kaevandamisõiguse saamise kohta” (
  Euroopa Ühenduste Teataja C 374, 30.12.1994, lk 11) ning kinnitatud ministri määrusega nr 2006-648 kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õiguse kohta. Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool esitatud aadressil.

Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta vastavalt ministri eespool osutatud määruse artiklis 6 määratletud kaevandamisloa andmise kriteeriumidele võetakse vastu hiljemalt 1. oktoobriks 2009.

Tingimused ja nõuded tegevuse ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse artiklitest 79 ja 79.1 ning ministri 2. juuni 2006. aasta määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamist, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Täiendavat teavet võib saada ökoloogia-, energia-, territooriumi planeerimise ja säästva arengu ministeeriumist (energia- ja kliimaosakond, energiatalitus SD2, süsivesinike otsimise ja tootmise büroo) (ministère de l'écologie, de l'énergie, de l'aménagement du territoire et du développement durable (direction générale de l'énergie et du climat, direction de l'énergie, SD2, bureau exploration et production des hydrocarbures)), aadressil: 41, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (telefon: (33) 144 97 23 02, faks: (33) 144 97 05 70).

Eespool osutatud õigusaktidega saab tutvuda Légifrance'i veebilehel, mille aadress on:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ELT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 244/07)

| 1. | 12. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Swiss Reinsurance Company („Swiss Re”, Šveits) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Life Assurance Company Limited ja talle täielikult kuuluva tütarettevõtja BLAC Limited („Barclays Life”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Swiss Reinsurance Company („Swiss Re”, Šveits) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Life Assurance Company Limited ja talle täielikult kuuluva tütarettevõtja BLAC Limited („Barclays Life”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja LAHC: elukindlustusfirmade omandamine ja konsolideerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja LAHC: elukindlustusfirmade omandamine ja konsolideerimine;

| — | ettevõtja Swiss Re: ülemaailmne edasikindlustuse pakkumine, elu- ja varakindlustus; |
| --- | --- |

—

ettevõtja Swiss Re: ülemaailmne edasikindlustuse pakkumine, elu- ja varakindlustus;

| — | ettevõtja Barclays Life: elukindlustuse pakkumine Ühendkuningriigis. Barclays Life tegutseb ka suletud vanadus- ja muude pensioniskeemide valdkonnas. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Barclays Life: elukindlustuse pakkumine Ühendkuningriigis. Barclays Life tegutseb ka suletud vanadus- ja muude pensioniskeemide valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 244/08)

| 1. | 15. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Fortis SA/NV ja Fortis NV (koos „Fortis”, Belgia) omandavad täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV(Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Fortis SA/NV ja Fortis NV (koos „Fortis”, Belgia) omandavad täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV(Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Fortis: pangandus ja kindlustus, liising ja faktooring; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Fortis: pangandus ja kindlustus, liising ja faktooring;

| — | Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: kindlustustooted. |
| --- | --- |

—

Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: kindlustustooted.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/23

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 244/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ZNOJEMSKÉ PIVO”

EÜ nr: CZ-PGI-005/0376-14.10.2004

KGT ( X ) KPN ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Aadress: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Aadress:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Telefon:

(420) 220 38 31 11

Faks:

(420) 221 32 47 18

E-post:

posta@upv.cz

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Aadress: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Nimi:

Starobrno, a. s.

Aadress:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Telefon:

(420) 543 51 61 11

Faks:

(420) 543 21 10 35

E-post:

starobrno@starobrno.cz

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

Kuna asjaomases piirkonnas on ainult üks tootja, on käesolev taotlus erand määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikest 1. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 artiklis 2 sätestatud nõuded on täidetud, kuna taotluse esitaja on määratletud piirkonna ainus tootja ning „Znojemské pivo” õlut toodetakse määratletud piirkonnas allpool kirjeldatud meetodil, kasutades kindlaksmääratud omaduste ja kvaliteediga tooraineid ja kohalikke veeallikaid, mis annab „Znojemské pivo” õllele selle iseloomulikud omadused ning aitab seda eristada ümbritsevates piirkondades toodetavast õllest. Toote ainulaadsus tuleneb määratletud piirkonna sajanditepikkusest õllepruulimise tavast. Nimi „Znojemské pivo” on traditsiooniliselt ja eranditult seotud vaid kõnealuse piirkonnaga.

3.   Toote liik:

Klass 2.1 — õlu

4.   Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi: „Znojemské pivo”

4.2.   Kirjeldus: „Znojemské pivo” (Znojmo õlu) põhisordid on hele vaadiõlu, tume vaadiõlu ja lager tüüpi õlled.

Tootmisel kasutatakse järgmisi tooraineid:

Linnased — valmistatud kaherealisest odrast. Linnaste omadused peavad vastama järgmistele väärtustele:

| Ekstrakt kuivades linnastes | (Massiprotsent) | Min | 78,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolbachi indeks | (%) | | 38,0 ±3 |
| Ensümaatiline aktiivsus | (WK ühikut) | Min | 220 |
| Tegelik käärimine | (%) | Maks | 82 |
| Rabedus | (%) | Min | 80,0 |

Ekstrakt kuivades linnastes

(Massiprotsent)

Min

78,0

Kolbachi indeks

(%)

38,0 ±3

Ensümaatiline aktiivsus

(WK ühikut)

Min

220

Tegelik käärimine

(%)

Maks

82

Rabedus

(%)

Min

80,0

Vesi — pärit linna veevarustussüsteemist.

Humalad — Žateci poolvarajase punase humala ja Magnum Hallertau sordi humala graanulid ning ekstrakt; kasutatavad sordid annavad „Znojemské pivo” õllele iseloomuliku kergelt mõrkja maitse.

Üksikute toodete kirjeldus:

Hele vaadiõlu

algvirde tihedus (ekstrakti %) 8–10 %;

alkoholisisaldus (maht %) 3,2–4,0;

mõrudus (EBC ühikut) 17–25;

värvus (EBC ühikut) 8–12;

CO2 sisaldus (mg/l) 4,8–5,5;

vaadiõlu, tugevamini kääritatud, kergelt mõrkjas, humalase aroomi, püsiva vahu ning ühtlase ja keskmiselt terava maitsega.

Tume vaadiõlu

algvirde tihedus (ekstrakti %) 9–10 %;

alkoholisisaldus (maht %) 3,8–4,0;

mõrudus (EBC ühikut) 18–25;

värvus (EBC ühikut) 35–90;

CO2 sisaldus (mg/l) 4,4–5,5;

granaatpunase värvusega, vähem mõrkjas tume õlu, meeldiva linnase ja karamelli maitse ja aroomi ning keskmiselt terava maitsega.

Lager õlled

algvirde tihedus (ekstrakti %) 11–12 %;

alkoholisisaldus (maht %) 4,5–5,0;

mõrudus (EBC ühikut) 23–30;

värvus (EBC ühikut) 11–14;

CO2 sisaldus (mg/l) 4,4–5,5;

keskmiselt kääritatud, täidlase maitse ja keskmise kuni tugeva mõrudusega, puhta aroomi ja tasakaalustatud maitseomadustega, keskmise kanguse ning terava maitse ja püsiva vahuga.

4.3.   Geograafiline piirkond: Znojmo piirkond

4.4.   Päritolutõend: Tootjal on dokumendid kõikide toorainete tarnijate, lõpptoote ostjate ja tootmise käigus tehtavate kontrollide süsteemi kohta. Tootmise käigus tehtavad kontrollid ja toote spetsifikaadile vastavuse kontrollid viib läbi Brnos asuv Tšehhi Põllumajandus- ja Toiduinspektsioon (Státní zemědělská a potravinářská inspekce). Eeskirjade kohaselt on igale tootele märgitud tootja andmed. Tšehhi humala päritolu kontrollib korrapäraselt Žatecis asuv Humala Uurimise Instituut (Výzkumný ústav chmelařský), millega kinnitatakse humala sordipuhtust.

4.5.   Tootmismeetod: Õlut „Znojemské pivo” valmistatakse kolmest põhilisest koostisosast — kaherealisest odrast toodetud kvaliteetsed linnased, millel on eelnimetatud omadused, Žateci poolvarajase punase sordi ja Magnum Hallertau sordi humal ning linna veevarustussüsteemist pärit vesi, mida ei ole täiendavalt töödeldud. Tootmine algab pruulikojas, kus linnased jahvatatakse ja segatakse veega. Järgmine etapp on klassikaline kaheastmelise kuumutamisega meskimine, mida kasutatakse selleks, et saavutada parimat temperatuuri ainete linnastest eraldamiseks. Kõige tähtsam tehniline etapp on õlle keetmine, mille käigus keedetakse virret (veega segatud linnaseekstrakt) koos humalatega ja saadakse lõpptoode — humalatega segatud virre. Kuum virre puhastatakse mittelahustunud osakestest ja jahutatakse ning seejärel võib alata õlle kääritamine. Znojmos toimub esmane kääritamine klassikalises kääritamismahutis, kus jahtunud virre aereeritakse, sellele lisatakse pärm ja seda kääritatakse avatud mahutites ligikaudu seitse päeva. Selle aja jooksul kääritab pärm linnase suhkrutest alkoholi, tootes kõrvalsaadusena süsihappegaasi. Kasutatakse Saccharomyces cerevisiae uvarum sordi põhjakääritamise pärmi. Pärast esmase kääritamise lõpetamist jahutatakse kääritamismahuti, pärm settib põhja (siit ka nimetus „põhjakääritamine”) ja toores ehk nn roheline õlu pannakse laagerduskeldrisse küpsema. Õlle küpsemine kestab olenevalt selle sordist 30–90 päeva ja on tähtis, et selle aja jooksul püsib temperatuur umbes 2 °C piires. Õlle küpsemise eesmärk on saavutada selle parimad organoleptilised omadused, süsihappegaasiga küllastatus ja selgimine. Enne rohelise õlle vaatidesse või pudelitesse panemist tuleb seda pärmi eemaldamiseks filtreerida. Seejärel õlu stabiliseeritakse ning pastöriseeritakse, et suurendada selle kolloidset ja mikrobioloogilist säilivusaega. Õlu küpseb laagerduskeldrites, mis on seotud Znojmo linna all olevate ajalooliste tunnelitega. Õlu pannakse pudelitesse või ankrutesse, mis asetatakse veoks alustele ja saadetakse tarbijatele.

4.6.   Seos piirkonnaga: Kõige varasemad tõendid õllepruulimise kohta Znojmos pärinevad 1278. aastast. Karl IV ajast on säilinud raamat nimega „Losunková kniha” (1363), kus on loetletud mitmed majad ja linnaelanikud, kellel oli õigus õlut pruulida, sealhulgas õllepruulija Hostan, kelle nimest on saanud „Znojemské pivo” ja Znojmo õlletehase sümbol. Aastal 1629 oli linnas kaks sõltumatut pruulikoda. Need pruulikojad ühinesid 1924. aastal ja Znojmost sai alam-Podyjí piirkonna õlletootmise keskus. Pärast pruulikoja erastamist 1993. aastal kandis linna õllepruulimise tava edasi HOSTAN, s.r.o. Kõnealune äriühing ühines 2002. aastal õlletootjaga STAROBRNO, a.s, kes jätkab tavapärase Znojmo õlle tootmist, mis on saanud alguse 13. sajandil.

Õlut „Znojemské pivo” toodetakse määratletud piirkonnas eespool kirjeldatud meetodil, kasutades kindlaksmääratud omaduste ja kvaliteediga tooraineid ning kohalikke veeallikaid, mis annab Znojmo õllele selle iseloomulikud omadused. Toote ainulaadsus tuleneb määratletud piirkonna sajanditepikkusest õllepruulimise tavast.

PIVEXi messil toimuval Tšehhi Vabariigi kõige mainekamal võistlusel on „Znojemské pivo” võitnud auhindu neljast võistluskategooriast kolmes (1997. ja 1998. aastal). Tšehhi õllepruulijate auhinna (Cena českých sládků) võistlusel hinnati „Znojemské pivo” hele õlu „12 % Premium světlý ležák” 1997. aastal kolmandale kohale.

Aastal 1999 võitis „Znojemské pivo” PIVEXi messil esimese auhinna õllega „12 % Hostan Premium” ja saavutas teise koha õllega „10 % Hostan Granát”; Tšehhi õllepruulijate auhinna võistlusel võitis „Znojemské pivo” esimese auhinna heleda õllega „11 % Hradní — světlý ležák”. Aastal 2000 võitis „Znojemské pivo” esimese auhinna ajakirja Pivní kurýr (Õllekuller) korraldatud Naše pivko (Meie õlu) võistlusel. Kõige edukam aasta oli „Znojemské pivo” jaoks aasta 2001, mil ta sai Naše pivko võistlusel esimese auhinna ja õllesort „Hostan — Naše pivko” kuulutati parimaks vaadiõlleks selle ala kõige mainekamal võistlusel České pivo (Tšehhi õlu); Znojmo õlle sort Hostan — Hradní hinnati lager tüüpi õllede kategoorias kolmandale kohale. Kõnealuse aasta saavutused jätkusid, kui „Znojemské pivo” sai Tšehhi õllepruulijate auhinna võistlusel „Hostan Hradní” õllega teise koha. Aastatel 2003 ja 2004 anti „Hostan — Naše pivko” õllesordile PIVEXi kuldse karika võistlusel (Zlatý pohár PIVEX) kvaliteeditunnistus.

Kõikide müügilolevate „Znojemské pivo” sortide puhul teavad tarbijad kindlalt, et tegemist on „Znojemské pivo” õllega, mida toodetakse vaid määratletud piirkonnas.

„Znojemské pivo” päritolunimetus registreeriti 2002. aastal Tšehhi Vabariigis numbri 186 all.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Aadress: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Nimi:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Aadress:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Telefon:

(420) 542 42 67 02

Faks:

(420) 542 42 67 17

E-post:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8.   Märgistus: —

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/27

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2008/C 244/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (1) artiklile 9. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„OLEJ RYDZOWY”

EÜ nr: PL-TSG-007-0049-28.12.2006

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Aadress: | Śmiłowo 16 |
| PL-64-500 Szamotuły |

Nimi:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Aadress:

Śmiłowo 16

PL-64-500 Szamotuły

Telefon:

(48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17

E-post:

info@semco.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus: „Olej rydzowy”

3.2.   Nimetus:

| | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |
| | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

Image

on iseenesest eripärane

Image

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Toodet „Olej rydzowy” saadakse õlitudra nimelisest taimest, mida tuntakse Poolas ka eri rahvapäraste nimetustega, nagu „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” või harvemini „lennica”.

Mõnes Poola piirkonnas kasutatakse ainult rahvapärast nimetust „rydz”, mis tuleb Poola territooriumil väga levinud seene porgandriisika (Lactarius deliciosus) nimest. Õlitudra seemnete roostekarva värv sarnaneb nimelt selle Poolas väga populaarse seene oranžikaspruunile värvusele. Seepärast kannab tudraõli nime „Olej rydzowy”, mis sõnasõnalises tõlkes tähendab „porgandriisikaõli”.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel:

| | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |
| | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

Image

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

Image

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik: Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jms)

3.5.   Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus: „Olej rydzowy” on selge, hele õli kerge settega põhjas. Õli roostekarva värvus võib varieeruda kuldkollasest punakaspruuni toonini, olenevalt sellest, kas ekstraheerimisprotsessis kasutatakse taime suvi- (Camelina sativa) või talivormi (Camelina silvestris). Õli värvus sõltub ka seemnete kuumutamise temperatuurist. Tudraõli maitse meenutab sibula ja põldsinepi maitset ning õlil on iseloomulik tugev lõhn.

„Olej rydzowy” füüsikalis-keemilised omadused on järgmised:

happearv (mg KOH/g): mitte üle 6;

peroksiidarv aktiivse hapniku milliekvivalentidena õli kilogrammi kohta: mitte üle 6;

joodiarv: 140–160;

õli tahkumistemperatuur: – 15 °C kuni – 18 °C.

„Olej rydzowy” eeliseks on pikk säilivusaeg, vastupidiselt muudele sarnase koostisega ja enam-vähem sama küllastunud ja küllastumata rasvhapete sisaldusega õlidele. See tuleneb eriti suurest tokoferoolide rühma (vitamiin E) kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusest: ligikaudu 550–1 100 mg õlikilogrammi kohta.

Küllastunud rasvhapete sisaldus ei ole suur ja moodustab 10–11 %, samas kui küllastumata rasvhapete sisaldus on ligikaudu 90 %, millest 36 % moodustavad monoküllastumata rasvhapped ja 50–60 % polüküllastumata rasvhapped.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus:

1. etapp

Seemnete kasvatamine ja koristamine:

Seemned saadakse kahest tudrasordist, nimelt suvi- ja talivormist. Taimed külvatakse seega sordist olenevalt kas sügisel või kevadel.

Seemnekoristus peab toimuma ühes osas, kui seemned on valmis.

2. etapp

Seemnete kuivatamine ja puhastamine:

Seemned tuleb kuivatada kuue tunni jooksul pärast koristust. Seemnete kuivatamine lõpetatakse, kui veesisaldus on vahemikus 7–12 %.

Seemnete õliks töötlemise protsessi järgmine etapp on puhastamine. Võõrollusemäär peab olema alla 2 %.

3. etapp

Pressimiseks ettevalmistamine:

Pressimisprotsessiks ettevalmistamise etapp seisneb seemnete lömastamises siledapinnaliste silindrite abil helveste saamiseks.

4. etapp

Seemnete kuumutamine:

Pärast helveste saamist kuumutatakse lömastatud seemneid katlas 38 °C juures.

5. etapp

Pressimine:

Soovitud füüsikalis-keemiliste omadustega õli saamiseks tuleb lömastatud seemneid pressida pressis, mis ei kuumene mehaaniliselt üle piirtemperatuuri 38 °C.

6. etapp

Õli puhastamine pärast ekstraheerimist:

Tudraõli puhastatakse setitamise teel, see tähendab, et gravitatsiooni toimel võõrollus ladestub ja settib tünni põhja ning sete eraldatakse mehhaaniliselt. Tudraõli setitamiseks tuleb hoida õli 7–10 päeva toatemperatuuril. Kui õli on settinud, on pealmine kiht valmis tarbimiseks.

Tudraõli ei töödelda puhastamiseks muul viisil.

7. etapp

Tudraõli säilitus- ja hoiumeetodid:

Õli hoitakse niiskuse ja valguse eest kaitstult temperatuuril vahemikus 4–20 °C. Selleks, et õliomadused säiliksid, tuleb järgida säilitamistingimusi.

Tudraõli ekstraheerimise soovitused:

Tudraõli eriomaduste säilitamiseks on valmistamisprotsessi ajal keelatud:

| — | kuumutada seemneid üle temperatuuri 38 °C; |
| --- | --- |

—

kuumutada seemneid üle temperatuuri 38 °C;

| — | kasutada pressi, mis võimaldab massi (pasta) temperatuuril tõusta üle piirtemperatuuri 38 °C; |
| --- | --- |

—

kasutada pressi, mis võimaldab massi (pasta) temperatuuril tõusta üle piirtemperatuuri 38 °C;

| — | suurendada pressimisprotsessi ajal rõhku üle 300 atmosfääri. |
| --- | --- |

—

suurendada pressimisprotsessi ajal rõhku üle 300 atmosfääri.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära: Tudraõli muudavad eriliseks järgmised omadused:

õli eriline maitse ja lõhn;

värvus;

füüsikalis-keemiline koostis;

pikk säilivusaeg.

Maitse ja aroom:

Tudraõli eristub teistest seda liiki toodetest oma ainulaadse maitse poolest, milles on tunda sibula ja põldsinepi maitset, ning meeldiva, maheda, puhta ja eriomase aroomi poolest.

Värvus:

„Olej rydzowy” on roostekarva.

Füüsikalis-keemiline koostis:

„Olej rydzowy” eripäraks on eelkõige selle toiteomadused ja rikkalik keemiline koostis. Õli sisaldab palju toitumisõpetuses tunnustatud toitaineid, eelkõige polüküllastumata rasvhappeid (PUFA).

Polüküllastumata rasvhapete sisaldus tudraõlis on 50–60 %, millest oomega-3-rasvhapped moodustavad 35–40 % ja oomega-6-rasvhapped 15–20 %. Tänu sellisele koostisele on „olej rydzowy” üks oomega-3-rasvhapperikkamaid taimseid allikaid.

Pikk säilivusaeg:

Vaatamata üsna suurele happesisaldusele säilib „olej rydzowy” eriliselt hästi ja seda saab tarbida kuni kuus kuud pärast valmistamiskuupäeva tingimusel, et järgitakse hoiutingimusi. Tudraõli pikk säilivusaeg on võimalik tänu tokoferoolide rühma kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusele (vitamiin E, umbes 50–1 100 mg ühe kilogrammi õli kohta). See on veel üks selle toote eripära.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus:

Tooraine traditsiooniline aspekt:

Tudraõli saadakse ristõieliste sugukonda (Cruciferae) perekonda Camelina kuuluvast taimest, millel on mitu vormi. Õli valmistamiseks kasutatakse ainult kahte sorti õlitutra: õlitudra suvisorti (Camelina sativa) ja talisorti (Camelina silvestris). Õlituder on piklikus kobaras kollakate õitega taim. Vars võib kasvada 30–100 cm kõrguseks. Vili koosneb pirnikujulistest kõtradest (3–7 millimeetrit), mille sees on umbes kümme 0,6–2,6 millimeetri pikkust pruunikaskollast seemet. Õlituder kasvab kerges ja liivases pinnases.

Õlituder on pärit Lähis-Idast. Õlitudra kasvatamise ja tudraõli ekstraheerimist käsitlevate ajaloouurimuste kohaselt ulatuvad esimesed märgid selle taime seemnete kohta 3 000 aasta tagusesse pronksiaega praegusel Poola territooriumil. Sellele viitavad arheoloogilistel kaevamistel Strzegom Śląskis saadud leiud (teave pärineb professor F. Dembinski 1966. aastal õlitaimede kohta avaldatud artiklist „Rośliny oleiste”). Ka professor Marian Nowninski (botaanik) on oma artiklites õlitudra kohta märkinud, et selle taime seemneid leiti protoslaavi rahvaste Lausitzi kultuuri uurimiseks korraldatud arheoloogilistel kaevamistel, samuti arheoloogilistel kaevamistel VIII sajandist e. Kr. pärinevas kuulsas kindluslinnas Biskupinis — Kesk-Euroopa kõige kuulsamal arheoloogilisel kaitsealal.

Ka Poola keele eri dialektides sisalduvate õlitudra rahvapäraste nimede („rydz”, „rydzyk”, „ryzyk”„lennica”) rikkus annab tunnistust selle taime seemnete kasutamise sajanditepikkusest traditsioonist (professor Anatol Listkowski juhtimisel valminud ja taimekultuuridele pühendatud ühisteos pealkirjaga „Szczegółowa uprawa roślin”, ilmunud aastal 1956).

Taime populaarsusest Poola ühiskonnas annab aimu ka Poola vanarahva ütlus „lepszy rydz niż nic”, mis on sõnasõnalises tõlkes „parem õlituder kui ei midagi” ehk et kui paremat ei saa, tuleb rahul olla sellega, mis on (kõikjal levinud õlitudraga), ja selle vasteks on eestikeelne vanasõna „Parem varblane peos kui tuvi katusel”.

Õlituder oli väga populaarne ka tänu taime vähenõudlikkusele mullastiku suhtes ja üsna lühikesele kasvuperioodile (70–100 päeva).

Professor Tadeusz Zająci järgi levis see taim kuni XIX sajandini vähem viljakatel pinnastel. Õlituder oli sel ajal väga tuntud ja levinud õlitaim, millest valmistati „olej rydzowy” õli (2006. aasta juulis põllumajandusajakirjas „Magazyn Farmerski” avaldatud artikli järgi).

Õlitudra tuntus rahva seas lubab oletada, et praeguse Poola aladel elanud slaavi hõimud tundsid juba siis õli ekstraheerimise kunsti. Sellest taimest saadavat õli „olej rydzowy” on Poola ühiskond tarbinud juba sajandeid, kuigi rahvas ei teadnud selle keemilist koostist.

Traditsiooniline meetod:

Tudraõli ekstraheerimise traditsioon ulatub aegade hämarusse. Arheoloogiliste leidude põhjal on tuvastatud, et juba protoslaavi linna Biskupini elanikud oskasid tudraseemnetest õli ekstraheerida. Selle linna aladel teostatud arheoloogilistel kaevamistel on lisaks tudraseemnetele leitud õlipressimiseks kasutatud tööriistade säilmeid.

Veel muudki arheoloogilised väljakaevamised on kinnitanud, et tudraõli ekstraheerimine jätkus pärast Lausitzi kultuuri hääbumist ajal, kui praeguse Poola territooriumile saabusid slaavi hõimud.

H. Samsonowicz kirjeldab oma raamatus feodaalaja õlitootmise kohta XVII sajandil („Olejarnia dworska z XVII w”) üksikasjalikult selle aja mõisnike ja talupoegade õliveskeid. Ta kirjeldab täpselt tol ajal õlipressimiseks kasutatud masinaid, näiteks kiilpressi, ning kiilude sissevajutamise meetodeid. Autor märgib samuti, et tudraseemnetest saadud õli oli Poola aadlike seas väga hinnatud. Selle kohta leiab teavet ka Szreniawa põllumajandusmuuseumist, kus on välja pandud mõisates õli pressimiseks kasutatud masinad ja tööriistad.

H. Olszański kirjeldab oma teoses „Tradycyjne olejarstwo w Polsce” Poola traditsioonilisi õlivalmistamismeetodeid. Ta kirjutab, et XIX sajandil asendati tehnika arenedes õli ekstraheerimiseks kasutatud traditsioonilised tööriistad, nagu veskikivid, uhmrid, uhmrinuiad ja kiilpressid, kuumutite, seemnete lömastamise silinderinstrumentidega ja kangpressidega ning hiljem karussellajamiga hüdrauliliste pressidega, aurupressidega, mootorpressidega ja tänapäeval elektripressidega. Seega kasutatakse praegu elektripresse. Tudraõli ekstraheerimise põhimõte vältida lömastatud seemnete kuumutamist üle 38 °C ei ole muutunud tänapäevani.

See on üks tunnus, mis kinnitab tudraõli traditsioonilisust — iidse õlivalmistamistehnika säilitamine ja täiustamine.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord: Arvestades tudraõli eripära, tuleb eriliselt kontrollida järgmisi elemente:

valmistamisprotsessis kasutatavate seemnete kvaliteet, st:

| — | seemnete puhtus; |
| --- | --- |

—

seemnete puhtus;

| — | lömastamis-, kuumutamis- ja pressimisprotsess; |
| --- | --- |

—

lömastamis-, kuumutamis- ja pressimisprotsess;

tootekvaliteet, st:

| — | eriline sibula ja põldsinepi maitse; |
| --- | --- |

—

eriline sibula ja põldsinepi maitse;

| — | meeldiv puhas ja eriomane lõhn; |
| --- | --- |

—

meeldiv puhas ja eriomane lõhn;

| — | kuldkollasest punakaspruunini varieeruvates toonides roostevärvi õli selgus kerge settega põhjas. |
| --- | --- |

—

kuldkollasest punakaspruunini varieeruvates toonides roostevärvi õli selgus kerge settega põhjas.

Kontrolle tuleb teostada vähemalt kord aastas.

4.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused

4.1.   Nimi ja aadress:

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

PL-00-930 Warszawa

Telefon:

(48-22) 623 29 01

Faks:

(48-22) 623 20 99

E-post:

—

ImageRiigiasutus

ImageEraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse ülesanded: Eespool nimetatud kontrolliasutus kontrollib toote vastavust spetsifikaadile tervikuna.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

---

Parandused

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/32

---

Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 155, 20. juuni 2008
  )

(2008/C 244/11)

Leheküljel 15 asendatakse punkti 3.3 tabel „VKEdele antavate üksikgarantiide hindamine” järgmisega:

| „Krediidikvaliteet | Standard and Poor's | Fitch | Moody's | Aastane „safe-harbour” preemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõrgeim kvaliteet | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Väga tugev maksevõime | AA + | AA + | Aa 1 | 0,4 % |
| AA | AA | Aa 2 | |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Tugev maksevõime | A + | A + | A 1 | 0,55 % |
| A | A | A 2 | |
| A – | A – | A 3 | |
| Piisav maksevõime | BBB + | BBB + | Baa 1 | 0,8 % |
| BBB | BBB | Baa 2 | |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Ebasoodsad tingimused võivad maksevõimet kahjustada | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Ebasoodsad tingimused tõenäoliselt kahjustavad maksevõimet | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Maksevõime sõltub soodsate tingimuste püsimisest | CCC + | CCC + | Caa 1 | Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Maksevõimetu või peaaegu maksevõimetu | SD | DDD | Ca | Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata” |
| D | DD | C |
| | D | |

„Krediidikvaliteet

Standard and Poor's

Fitch

Moody's

Aastane „safe-harbour” preemia

Kõrgeim kvaliteet

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Väga tugev maksevõime

AA +

AA +

Aa 1

0,4 %

AA

AA

Aa 2

AA –

AA –

Aa 3

Tugev maksevõime

A +

A +

A 1

0,55 %

A

A

A 2

A –

A –

A 3

Piisav maksevõime

BBB +

BBB +

Baa 1

0,8 %

BBB

BBB

Baa 2

BBB –

BBB –

Baa 3

Ebasoodsad tingimused võivad maksevõimet kahjustada

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2 %

BB –

BB –

Ba 3

Ebasoodsad tingimused tõenäoliselt kahjustavad maksevõimet

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Maksevõime sõltub soodsate tingimuste püsimisest

CCC +

CCC +

Caa 1

Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Maksevõimetu või peaaegu maksevõimetu

SD

DDD

Ca

Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata”

D

DD

C

D

---

25.9.2008

| 25.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 244/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---