# Az Európai Unió C 287/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 287 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. november 10. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 287

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. november 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 287/01 | Az Európai Közösségek éves beszámolója – 2007-es költségvetési év – I. kötet – A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont pénzügyi kimutatások és összevont jelentések | 1 |
| 2008/C 287/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak | 111 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 287/01

Az Európai Közösségek éves beszámolója – 2007-es költségvetési év – I. kötet – A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont pénzügyi kimutatások és összevont jelentések

1

2008/C 287/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 287/03

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 10.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 287/1

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉVES BESZÁMOLÓJA

2007-ES KÖLTSÉGVETÉSI ÉV

I. kötet

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS ÖSSZEVONT JELENTÉSEK

(2008/C 287/01)

TARTALOM

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

Fő események és lényeges pontok

Az EU költségvetésének végrehajtása és elszámolása

| I. RÉSZ: | Az Európai Közösségek összevont pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

I. RÉSZ:

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

E.

| II. RÉSZ: | Az Európai Közösségek költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

II. RÉSZ:

| A. | A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések |
| --- | --- |

A.

| B. | Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez |
| --- | --- |

B.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Közösségek 2007. évi összevont éves beszámolója a más intézmények és szervek által a költségvetési rendelet 129. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló az EK költségvetési rendeletének VII. címével, valamint a pénzügyi kimutatások mellékletében rögzített számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Közösségek eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről.

Image

Brian GRAY

az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

FŐ ESEMÉNYEK ÉS LÉNYEGES PONTOK

Az Európai Közösségek 2007. évi éves beszámolója a harmadik, amelyet az Európai Közösségek által 2005-ben bevezetett eredményelszámolás-szemléletű szabályok szellemében kell összeállítani. 2007-ben emellett frissítették az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletet, amelynek új változata 2007. május 1-jén lépett hatályba.

Mint minden beszámoló esetében, a Bizottság ezúttal is a korábban közzétettek javítására törekedett, különösen arra, hogy érthetőbb és hasznosabb információkkal szolgáljon az olvasók számára.

A 2007. évi beszámoló bemutatására tekintettel az alábbi változásokat emeljük ki:

| — | Az EU költségvetésének végrehajtását és elszámolását magyarázó új szakaszt vezettünk be. E szakasz bemutatja a Közösségek finanszírozásának, valamint a források felhasználásának, ellenőrzésének és elszámolásának módját. |
| --- | --- |

—

Az EU költségvetésének végrehajtását és elszámolását magyarázó új szakaszt vezettünk be. E szakasz bemutatja a Közösségek finanszírozásának, valamint a források felhasználásának, ellenőrzésének és elszámolásának módját.

| — | A beszámoló új szakasszal egészült ki annak érdekében, hogy jobban bemutathassuk a jogosulatlan kifizetések visszatérítését, az érintett összegek részleteit is beleértve. |
| --- | --- |

—

A beszámoló új szakasszal egészült ki annak érdekében, hogy jobban bemutathassuk a jogosulatlan kifizetések visszatérítését, az érintett összegek részleteit is beleértve.

| — | A költségvetés végrehajtására vonatkozó táblázatok adatait millió euróban adjuk meg. A költségvetési bevételek és kiadások jobb áttekintése érdekében a beszámoló összefoglaló táblázattal egészült ki. |
| --- | --- |

—

A költségvetés végrehajtására vonatkozó táblázatok adatait millió euróban adjuk meg. A költségvetési bevételek és kiadások jobb áttekintése érdekében a beszámoló összefoglaló táblázattal egészült ki.

| — | A megjegyzésekben ugyancsak szerepel – első alkalommal – a gazdasági eredménykimutatás összeegyeztetése a költségvetési eredményadatokkal. |
| --- | --- |

—

A megjegyzésekben ugyancsak szerepel – első alkalommal – a gazdasági eredménykimutatás összeegyeztetése a költségvetési eredményadatokkal.

Végül meg kell jegyezni, hogy 2006 óta a konszolidálásba bevont egységek köre bővült: jelenleg három közös vállalkozás van a 2006. évi eggyel szemben, valamint 26, a konszolidálásba bevont ügynökség a 2006. évi 24-gyel szemben.

A 2007. ÉVI ÉVES BESZÁMOLÓVAL KAPCSOLATOS FŐBB MEGJEGYZÉSEK

| — | A költségvetési többlet tovább csökkent, 1 848 millió EUR-ról 1 529 millió EUR-ra. |
| --- | --- |

—

A költségvetési többlet tovább csökkent, 1 848 millió EUR-ról 1 529 millió EUR-ra.

| — | A tárgyévi gazdasági eredmény a 2006-os 197 millió EUR-s többletről 2007-ben 7 462 millió EUR-s többletre változott. |
| --- | --- |

—

A tárgyévi gazdasági eredmény a 2006-os 197 millió EUR-s többletről 2007-ben 7 462 millió EUR-s többletre változott.

| — | Az eszközök összértéke a 2006-os 67 332 millió EUR-ról 75 386 millió EUR-ra nőtt, míg az összes kötelezettség értéke 131 550 millió EUR-ról 134 006 millió EUR-ra nőtt. Az eszközök és kötelezettségek közötti különbözetet rövid távon a már megszavazott, vagy hosszabb távon a tagállamok által biztosítékkal fedezett költségvetési forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

—

Az eszközök összértéke a 2006-os 67 332 millió EUR-ról 75 386 millió EUR-ra nőtt, míg az összes kötelezettség értéke 131 550 millió EUR-ról 134 006 millió EUR-ra nőtt. Az eszközök és kötelezettségek közötti különbözetet rövid távon a már megszavazott, vagy hosszabb távon a tagállamok által biztosítékkal fedezett költségvetési forrásokból finanszírozzák.

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1.   AZ ÉVES KÖLTSÉGVETÉS ELŐKÉSZÍTÉSE

Az EU költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. A Bizottság a tagállamok által meghatározott prioritásokkal összhangban egyedi programokat, tevékenységeket és projekteket hajt végre. Ezek a diákok és tanárok mobilitását elősegítő oktatási projektek támogatásától az EU-ban dolgozó munkások jobb munkakörülményeinek megteremtésére irányuló projekteken keresztül a külső határok ellenőrzésének megerősítéséig terjedhetnek.

Az EU költségvetésének 95 %-a szolgálja az ilyen jellegű uniós szakpolitikák és tevékenységek finanszírozását, amelyeket minden tagállam elfogadott. Az éves költségvetés és az uniós szakpolitikák közötti közvetlen kapcsolatot a tevékenységalapú költségvetés-tervezés biztosítja (ABB). A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra, amelyet először a 2004. évi költségvetésben vezettek be, lehetővé teszi az Európai Unió szakpolitikai területeinek és az ezen területek mindegyike számára elkülönített források teljes összegének egyértelmű azonosítását.

A 32 szakpolitikai terület mintegy 200 tevékenységre bontható, amelyből több mint 110 működési költségvetési megnevezéseket tartalmaz, és így a költségvetési nómenklatúrában költségvetési alcímként szerepelnek. E szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A többi szakpolitikai terület azonban horizontális jellegű, és a Bizottság zavartalan működését biztosítja, mint például a „Koordinálás és jogi tanácsadás” és a „Költségvetés”. A prioritások meghatározásához, tervezéséhez, költségvetés-tervezéséhez, nyomon követéséhez és beszámolókészítéséhez a tevékenységi struktúra jelenti a közös fogalmi keretet, amelynek fő célja a források hatékony, gazdaságos és eredményes felhasználásának javítása.

A költségvetés-tervezet elfogadásának belső eljárása a tervezet Bizottság általi előkészítésével kezdődik, mielőtt továbbadják a Tanácsnak, aki megteheti az általa szükségesnek vélt módosításokat. Az aktualizált költségvetést ezután elküldik az Európai Parlamentnek, amely maga is javasolhat módosításokat, illetve elfogadhatja vagy elutasíthatja az éppen aktuális tervezetet. Amint valamennyi módosításról és aktualizálásról megállapodnak (szükség esetén a Bizottság által javasolt teljesen új tervezetet is beleértve), a Parlament december közepén elfogadja a költségvetést. A Parlament elnöke elfogadottnak nyilvánítja a költségvetést, amelyet ezt követően végre lehet hajtani.

2.   AZ EK FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA?

Az EK két fő forrással rendelkezik: Saját források és egyéb bevételek.

2.1.   Bevételek a saját forrásokból és követelések

A saját forrásokból származó bevétel automatikusan, a nemzeti hatóságok további határozata nélkül generálódik az EU számára a költségvetés finanszírozásához (2007-ben teljes bevételének 93 %-a). A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg az EU bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,24 %-át. A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethetők meg:

| 1. | Hagyományos saját források (TOR), amely importvámokból, mezőgazdasági vámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki gazdasági műveletekre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az import- és a mezőgazdasági vámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel körülbelül 15 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

1.

Hagyományos saját források (TOR), amely importvámokból, mezőgazdasági vámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki gazdasági műveletekre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az import- és a mezőgazdasági vámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel körülbelül 15 %-át teszi ki.

| 2. | A hozzáadottérték-adó (HÉA) alapú saját forrást a tagállamok e célból a közösségi szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált HÉA-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A HÉA-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A HÉA-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 15 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

2.

A hozzáadottérték-adó (HÉA) alapú saját forrást a tagállamok e célból a közösségi szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált HÉA-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A HÉA-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A HÉA-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 15 %-át teszi ki.

| 3. | A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. A közösségi szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 70 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

3.

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. A közösségi szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 70 %-át teszi ki.

Ezen összegek kifizetése tekintetében külön számlák tartalmazzák a hagyományos saját forrásokat, amelyeket az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok megállapítottak ugyan, de nem bocsátottak a Közösségek rendelkezésére a beszedés vagy a biztosíték elmaradása miatt, vagy mert kifogással éltek velük szemben. Minden tagállam negyedéves jelentést küld e számlákról a Bizottságnak, a források valamennyi fajtája esetében az alábbi adatokkal:

| — | az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege, |
| --- | --- |

—

az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

Amint a hagyományos saját források befolytak a külön számlákról, azokat legkésőbb a beérkezés hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapig a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

A külön számlákon szereplő jogosultságokat le kell írni annak érdekében, hogy tükrözze azt a helyzetet, amikor a tényleges behajtás valószínűtlen. E leírás a tagállamok saját, az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban elkészített becslésén alapul, mely rendelet értelmében: „Adott évben a végleges negyedéves kimutatással együtt a tagállamok továbbítják a külön számlában adott év december 31-én szereplő azon jogosultságok teljes becsült összegét, amelyek behajtása valószínűtlenné vált”.

A tagállamok által megküldött becslések alapján a mérleg eszközoldalán a tagállamokkal szembeni követelések tételből leírás került levonásra. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról. Még ha a behajtás nagyon valószínűtlennek, vagy akár lehetetlennek is tűnik, ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a szóban forgó összeg elveszett a bizottsági költségvetés számára hagyományos saját forrásként. A be nem hajtott követelések csak abban az esetben vesznek el, ha az érintett tagállam bizonyítja, hogy a behajtási eljárást az előírt gondossággal hajtotta végre. Amennyiben a tagállam ennek nem tesz eleget, pénzügyi felelősséggel tartozik, és az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban be kell fizetnie a szóban forgó összeget a közösségi költségvetésbe.

2.2.   Egyéb bevételek

Az Európai Közösségek tevékenységeiből származó egyéb bevételek az összbevétel körülbelül 7 %-át teszik ki. Ilyenek például a közösségi projektek igazgatása tekintetében a versenyügyi bírságok, valamint a magán és közjogi adósoknak kiadott beszedési megbízások. Ugyancsak ebbe a kategóriába tartoznak a Bíróság által azon tagállamokra kiszabott bírságfizetések, amelyek nem teljesítenek egy adott ítéletet. A Bizottság minden évben több százezer projektet igazgat, és évente körülbelül 12 000 beszedési megbízást kell kiadnia. Bármely, az esedékességkor ki nem fizetett adósság késedelmi kamatot von maga után. Amennyiben a tagállamoktól különböző, közösségi harmadik fél adóssága kifizetetlen marad, a fizetésre kötelező bizottsági (és tanácsi) határozatok közvetlenül végrehajthatóak azon terület hatályos polgári eljárásjogi szabályaival összhangban, ahol a végrehajtásra sor kerül. A fennmaradó adósokat a Jogi Szolgálat hajtja fel külső jogi cégek segítségével.

3.   A KÖZÖSSÉGI KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA

3.1.   Elsődleges működési kiadások

Az Európai Közösségek működési kiadásai a pénzügyi terv különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A költségvetési rendelettel összhangban a Közösségek az alábbi módszerek alkalmazásával hajtják végre az általános költségvetést:

| | Közvetlen centralizált irányítás: ennek során a költségvetést közvetlenül a felelős közösségi intézmény vagy szerv hajtja végre. |
| --- | --- |

Közvetlen centralizált irányítás: ennek során a költségvetést közvetlenül a felelős közösségi intézmény vagy szerv hajtja végre.

Közvetlen centralizált irányítás

| | Közvetett centralizált irányítás: ide tartoznak azok az esetek, amikor a Közösségek a költségvetés egy részének irányítását közösségi vagy tagállami szervre ruházzák. |
| --- | --- |

Közvetett centralizált irányítás: ide tartoznak azok az esetek, amikor a Közösségek a költségvetés egy részének irányítását közösségi vagy tagállami szervre ruházzák.

Közvetett centralizált irányítás

| | Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Közösségek a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálják. |
| --- | --- |

Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Közösségek a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálják.

Decentralizált irányítás

| | Megosztott irányítás: ezen irányítási módszer esetében a Közösségek a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. |
| --- | --- |

Megosztott irányítás: ezen irányítási módszer esetében a Közösségek a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják.

Megosztott irányítás

| | Közös irányítás: e módszer keretében a Közösségek bizonyos végrehajtási feladatokat nemzetközi szervezetekre ruháznak. |
| --- | --- |

Közös irányítás: e módszer keretében a Közösségek bizonyos végrehajtási feladatokat nemzetközi szervezetekre ruháznak.

Közös irányítás

A kiadások többsége, ebben az évben 90 milliárd EUR (2006-ban 91 milliárd EUR) a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és strukturális intézkedések.

3.2.   A különböző pénzügyi szereplők

A biztosok testülete kollektív politikai felelősséget vállal, viszont a költségvetés tekintetében gyakorlatilag nem rendelkezik végrehajtó hatalommal. E feladatokat minden évben egyes köztisztviselőkhöz delegálja, akik a testület felé elszámoltathatók és a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak. Az érintett személyzet – általában a főigazgató és a szolgálatvezetők – felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként ismertek. Ők a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokat továbbdelegálhatják a továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőknek.

biztosok testülete

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a működési és költségvetési szempontból egyaránt elindított tevékenységek irányításáig, beleértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény nyomon követését, a kifizetések teljesítését, illetve a források behajtását is, amennyiben szükséges. Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek gondoskodnia kell arról is, hogy értékeléseket végezzenek javaslataik megvalósíthatóságának elemzése érdekében (előzetes értékelés), valamint felmérjék a már folyamatban lévő programok sikerét és költséghatékonyságát (időközi és utólagos értékelés). Ezen értékelések eredményeit a döntéshozatali folyamat javításának, valamint a közösségi fellépés átláthatóságának, elszámoltathatóságának és költséghatékonyságának elősegítésére használják fel.

engedélyezésre jogosult tisztviselők

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és a megfelelő elszámoltathatóságot minden főigazgatóságban az (engedélyezésre jogosult tisztviselő által gyakorolt) vezetői ellenőrzésnek a belső ellenőrzéstől és megfelelőség-ellenőrzéstől való elkülönítése, (a COSO nemzetközi normákra támaszkodó) világos belső ellenőrzési normák, az előzetes és utólagos ellenőrzések, a kockázatértékelés alapján történő független belső ellenőrzés, továbbá az egyes biztosoknak tett rendszeres tevékenységi jelentés biztosítja.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők által kiállított kifizetési és beszedési megbízásokat a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre, és ő felelős a pénztárkezelésért; a számviteli szabályok és módszerek megállapításáért, a számviteli rendszerek érvényesítéséért, az elszámolások vezetéséért és az intézmények éves beszámolóinak elkészítéséért, valamint e beszámolók összevonásáért a többi intézmény beszámolójával. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolókat, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről.

számvitelért felelős tisztviselő

A belső könyvvizsgálót – aki szigorúan véve nem pénzügyi szereplő – egy intézmény nevezi ki a költségvetés-végrehajtási rendszerek és eljárások megfelelő működésének ellenőrzése, valamint kockázatkezelési kérdésekben az intézményeknek szóló tanácsadás nyújtása céljából. A belső könyvvizsgáló független véleményt bocsát ki az irányítási és ellenőrzési rendszerek minőségéről, és ajánlásokat nyújt a működési eljárások fejlesztésének, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítésének módjairól.

belső könyvvizsgálót

3.3.   Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Amint elfogadják a költségvetést, a Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság számviteli rendszerén keresztül és az ún. tevékenységalapú költségvetés-tervezési rendszer keretében teszi lehetővé a finanszírozást a különböző bizottsági osztályok, intézmények és egyéb szervek számára, szakpolitikai felelősségükkel összhangban. A Bizottság a környezetvédelemmel kapcsolatos költségvetési tételeket például a Környezetvédelmi Főigazgatóság vezetőjéhez – vagy főigazgatójához – delegálja (aki ebben az összefüggésben az adott költségvetési tétel felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője lesz).

Az éves költségvetésben szerepelnie kell az adott tevékenységet engedélyező költségvetési tételnek, mielőtt jogi kötelezettséget vállalnak harmadik féllel szemben (például szerződést vagy támogatási megállapodást kötnek). Az adott költségvetési tételnek emellett elegendő forrást kell tartalmaznia a kiadások fedezésére. Amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a szükséges forrásokat a számviteli rendszerben tett költségvetési kötelezettségvállaláson keresztül le kell kötni a költségvetésben.

Amint a projektért felelős személy – aki indítványozó tisztviselőként ismert – elindítja a költségvetési kötelezettségvállalást, ennek előre meghatározott eljárást – pénzügyi ügymenetet – kell követnie, ami (az ún. négy szem elve alapján) legalább két embert, az indítványozót és a hitelesítőt magában foglaló, papíralapú és elektronikus eljárást jelent. A lefolytatott pénzügyi ügymenetek pénzügyi és működési ellenőrzéseket foglalnak magukban, mielőtt a felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő jóváhagyja a kötelezettségvállalást.

Semmilyen pénzösszeget nem lehet felhasználni a közösségi költségvetésből, hacsak és amíg a Bizottság vagy egy másik közösségi intézmény és a közösségi pénzösszeg lehetséges címzettje nem köt egymással írásos jogi kötelezettségvállalást. A közvetlen centralizált irányítás értelmében e jogi kötelezettségvállalás szerződővel kötött szerződés vagy kedvezményezettel kötött támogatási megállapodás formájában jön létre.

Jóváhagyás után a költségvetési kötelezettségvállalást rögzítik a költségvetési számviteli rendszerben, az előirányzatokat pedig ennek megfelelően használják fel. Ennek azonban nincs hatása az általános elszámolásokra (vagy általános főkönyvekre), mivel semmilyen teher nem merült még fel. Ennek oka az, hogy az Európai Közösségek számviteli rendszere két önálló, de egymással kapcsolatban lévő elemből áll:

| a) | költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását; valamint |
| --- | --- |

a)

költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását; valamint

| b) | általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak. |
| --- | --- |

b)

általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak.

A költségvetési számlák a mintegy 1 150 költségvetési tételen nap mint nap végrehajtott kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket vezetik. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik, amelynek értelmében a kiadási vagy bevételi tételt csak akkor rögzítik a számlákon, amikor a készpénzt lekötötték, kifizették vagy megkapták. Az ilyen típusú számvitel jellemző a közszférára, amelynek középpontjában hagyományosan a költségvetés és annak végrehajtása áll. Az Európai Parlament – vagyis az az intézmény, amely felé a végrehajtó szerv (a Bizottság) elszámoltatható – természetesen azon van, hogy ellenőrizze: a költségvetés elfogadásakor kifejezett kéréseit teljesítette-e a végrehajtó szerv. A Bizottság minden hónapban részletes adatokat közöl a költségvetés végrehajtásának (kiadások) pillanatnyi állapotáról az Europa honlapon. Az adatokat a pénzügyi keret fejezetei és a szakpolitikai területek szerinti bontásban adják meg.

Az általános számlák (vagy főkönyvek) az összes bevétel és kiadás (ebből következően a gazdasági eredmény) nyilvántartásához, valamint az EK pénzügyi helyzetének az eszközöket és kötelezettségeket tartalmazó, az adott év december 31-ére vonatkozó mérleg formájában történő megállapításához a teljes pénzügyi év során a könyvelés kettős könyvviteli módszerét használják.

3.4.   Kifizetés teljesítése

3.4.1.   Általános szabályok

Semmilyen kifizetést nem lehet teljesíteni, hacsak az adott művelettel foglalkozó engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a költségvetési kötelezettségvállalást. Kifizetés teljesítésekor a költségvetési kötelezettségvállaláséhoz hasonló kötelező munkafolyamatot kell követni. Ez a számviteli rendszerben történik az ezzel járó papíralapú/elektronikus eljárással együtt. A folyamatot ebben az esetben is az indítványozó tisztviselő indítja el és a továbbadott felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselő hagyja végül jóvá. Amint a kifizetést jóváhagyták, a költségvetési és az általános számlák automatikusan frissülnek.

Mihelyt a számviteli rendszerben a kifizetést jóváhagyják, a következő lépés a kedvezményezett számlájára történő átutalás végrehajtása. A Bizottság például szinte valamennyi kifizetését a Költségvetési Főigazgatóság pénztárkezelési osztályán keresztül, banki átutalás formájában teljesíti. A Bizottság bankszámlákkal rendelkezik a tagállamok kincstáránál/pénzügyminisztériumánál, valamint központi és kereskedelmi bankjainál.

A Bizottság évente több mint egymillió kifizetést teljesít, és részt vesz a SWIFT-ben (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Naponta legalább egy, a Költségvetési Főigazgatóság pénztárkezelési osztályának ellenőrzése alatt elindított kifizetési folyamat során lesz a jóváhagyott kifizetési megbízásból kifizetési utasítás, amelyet automatikusan elküldenek a Bizottság bankjainak annak érdekében, hogy a kifizetést teljesítsék a kijelölt kedvezményezettek felé.

3.4.2.   Előfinanszírozás

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott időszak alatt arra a célra, amire nyújtották, vagy visszafizetik – ha a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles visszafizetni a kapott előleget az Európai Közösségeknek. A kifizetett előfinanszírozás tehát addig nem végleges kiadás, amíg a vonatkozó szerződéses feltételeket nem teljesítették, és ezért az első kifizetéskor eszközként jelenik meg a mérlegben. Az előfinanszírozás összegét a támogatható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben vagy egészben) csökkentik. Ha a Közösségek a beérkezett költségigény támogathatóságának elemzését (lásd alább) követően részben vagy egészben elfogadják valamely előfinanszírozási összeget, a támogatható kiadások elfogadott összegét kiveszik a mérlegből és kiadásként az eredménykimutatásban szerepeltetik. Ez részben vagy egészben ellentételezheti az előfinanszírozás összegét.

Az előfinanszírozást becsült visszafizetési összegén értékelik, figyelembe véve az előcsatlakozáshoz mellékelt kapcsolódó garancia meglétét. A várhatóan nem visszafizettethető előfinanszírozást díjként szerepeltetik az eredménykimutatásban és az előfinanszírozás könyv szerinti értékének csökkenéseként a mérlegben. Általában minden kifizetett előfinanszírozáson keletkezik kamat (kivéve a tagállamoknak vagy az előcsatlakozási támogatásként fizetett összegeket). E kamat tulajdonjoga meghatározza a jelenleg létező előfinanszírozás két kategóriáját – az Európai Közösségek, illetve a harmadik fél előfinanszírozása. A két kategória között az a különbség, hogy az Európai Közösségek előfinanszírozási összegei által generált kamat a Közösségek tulajdona marad, ezért azt vissza kell fizetni a Közösségeknek, míg a harmadik felek előfinanszírozásából származó kamatbevétel a kedvezményezett tulajdona.

3.4.3.   Költségigények és a kiadások támogathatósága

Az előleg vagy az előfinanszírozás kifizetése után nem sokkal az illetékes közösségi szerv költségtérítési igényt kap annak igazolása céljából, hogy a szerződéssel összhangban a kedvezményezett hogyan használta fel az előfinanszírozási összeget. Az év során küldött költségtérítési igények ütemezése a finanszírozott intézkedés típusától és a szerződéses feltételektől függően változik, és nem feltétlenül év végén érkeznek meg a Közösségekhez.

A beérkezett költségkimutatásokat a számviteli rendszerben haladéktalanul lekönyvelik folyó kötelezettségként, a támogathatóság ellenőrzésére váró tételekkel szemben (tartozik-oldali összeg). Ez a „Számla: 1. lépés”. Az általános számlákon egy kiadás csak akkor jelenik meg, ha megtörtént az azt kiváltó esemény – nevezetesen amikor a költségigényt jóváhagyják. Az 1. lépésnél tehát még semmilyen kiadás nem jelenik meg. A személyzet felelős tagja ellenőrzi a beérkezett igényt, és amennyiben szükséges, további igazolásokat kérhet, mielőtt a rendszerben és papíron hitelesíti, hogy az igény érvényes és a kifizetést teljesíteni lehet. Amennyiben meggyőződött arról, hogy az igény érvényes, ezt rögzíti a számviteli rendszerben, amelynek révén a támogatható összegek kiadásként átkerülnek a gazdasági eredményszámlára (Számla: 2. lépés). A kinnlévő előfinanszírozási és hitelezői egyenlegeket ugyancsak csökkentik a jóváhagyott összeggel. A költségvetési számlákra ez nincs hatással, mivel a kezdeti kifizetést már rögzítették.

3.4.4.   További összegek kifizetése

Amennyiben a kezdeti kifizetésen felüli összeget igényelnek és hagynak jóvá, vagy a szerződéssel összhangban második vagy végső kifizetést kérnek, úgy a korábban követett szabályok alapján új kifizetési kérelmet indítanak el. A kifizetés teljesítése előtt a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő adja meg a végső jóváhagyást. A támogathatósági kritériumokat az alap jogi aktus, az ajánlattételi felhívás, a támogatások kedvezményezettjeinek szóló egyéb információs anyagok és/vagy a támogatási megállapodások szerződéses záradékai tartalmazzák. Az elemzést követően a támogatható kiadásokat költségként lekönyvelik, a kedvezményezettet pedig értesítik a nem támogatható összegekről. A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek így azokat a beérkezett költségigényeket foglalják magukban, amelyek támogathatóságát nem ellenőrizték, tehát amelyeknél a kiadás felmerülését okozó esemény még nem következett be.

3.4.5.   Számviteli kezelés az év végén (elhatárolás)

Tekintettel az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegekre, ezeket az eredeti összegen értékelik, amelyből levonják a visszatérített összegeket, az elszámolt támogatható összegeket, a még elszámolatlan támogatható összegek becsült év végi értékét és az értékcsökkenéseket. Az előfinanszírozási összegekkel kapcsolatos kapott garanciákat a mérlegen kívüli kimutatásban függő követelésekként teszik közzé.

Az év végén nem beérkezett költségtérítési igényeket figyelembe veszik az év végi számviteli elhatárolási eljárások során. Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat illetően. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik, míg a becsült nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a támogathatóság ellenőrzésére váró tételek számláján. Ezen összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek alatt tüntetik fel az eszközök és kötelezettségek túlbecslésének elkerülése érdekében.

3.5.   Jogosulatlan kifizetések visszatérítése

A költségvetésre terhelt kiadások támogathatóságát az illetékes közösségi szolgálatok, megosztott igazgatás esetén pedig a tagállamok ellenőrzik a vonatkozó szabályokban vagy az adott támogatás feltételeiben meghatározott kísérő dokumentumok alapján. A költségek és az ellenőrzési rendszerek előnyei közti összefüggés optimalizálásának céljával a végső kifizetésekre vonatkozó kérelmeket alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekre vonatkozókat, és így ennek során feltárhatnak olyan hibákat az időközi kifizetésekben, amelyeket a végső kifizetés kiigazítása kijavít. A Közösségeknek, illetve a tagállamnak joga van továbbá ahhoz, hogy a kérelmező üzlethelyiségeiben a finanszírozott tevékenység végrehajtása közben és/vagy utólag ellenőrizze a kísérő dokumentumok hitelességét. A végrehajtási időszak alatt talált hibák a későbbi igények kiigazítása révén javíthatók. Az utólag felfedezett hibákkal kapcsolatban beszedési megbízást bocsátanak ki. Az e területtel kapcsolatos további információkért továbbá lásd az E.6. szakaszt.

E.6.

4.   ÉV VÉGI JELENTÉS

4.1.   Éves beszámoló

A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége az éves beszámoló elkészítése, valamint annak biztosítása, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet adjon az Európai Unió pénzügyi helyzetéről. Az éves beszámoló a pénzügyi kimutatásokból és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből áll. A beszámolót a Bizottság fogadja el, majd bemutatják ellenőrzésre a Számvevőszéknek, végül pedig mentesítésre a Tanácsnak és a Parlamentnek.

4.2.   Éves tevékenységi jelentések

Minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelőssége alá tartozó tevékenységekről. Az éves tevékenységi jelentésben minden engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz a szakpolitikai eredményekről, valamint az azt alátámasztó esetleges biztosítékokról, hogy a jelentésében leírt tevékenységekhez rendelt forrásokat a tervezett célra, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá arról, hogy az érvényben lévő ellenőrzési eljárások megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

5.   ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1.   Ellenőrzés

Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását külső ellenőre, az Európai Számvevőszék felügyeli, amely a Tanács és a Parlament számára éves jelentést állít össze. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az Európai Közösségek éves beszámolójának külső és független ellenőrzését. Tevékenysége részeként a Számvevőszék a következőket készíti el:

| 1. | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

1.

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| 2. | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról; valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, amely magában foglalja az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket; |
| --- | --- |

2.

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról; valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, amely magában foglalja az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket;

| 3. | az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentés. |
| --- | --- |

3.

az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentés.

A Számvevőszék jogosult az ellenőrzése során szükséges valamennyi dokumentumhoz való hozzáférésre. A Számvevőszék az Európai Közösségek tevékenységének valamennyi területét ellenőrzi, egészen az egyedi műveletek és kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének megvizsgálásáig. Ellenőrzi továbbá magát az éves beszámolót is, és szükség esetén felülvizsgálja az egyedi mérleget és gazdasági eredménykimutatást, illetve a pénzügyi kimutatások átfogó bemutatását is. A Számvevőszék így nemcsak a bemutatott adatokról, hanem a rendszerről és a lefolytatott ellenőrzésekről is véleményt adhat.

5.2.   Mentesítés

A végső jelentés a költségvetés mentesítése az adott pénzügyi évre. Az Európai Közösségekben a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámolók ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács javaslata, majd a Parlament döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más közösségi szerveket a Közösségek költségvetésének végrehajtása alól az előző pénzügyi évre. E határozat alapját a következők képezik: a beszámolók áttekintése és a Számvevőszék éves jelentése (amely hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot tartalmaz), a Bizottság válaszai, valamint kérdések és további tájékoztatáskérések a Bizottság felé.

A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól annak lezárásával. E mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. A mentesítés megadásakor a Parlament kiemelheti az általa fontosnak tartott észrevételeket, és gyakran olyan intézkedéseket ajánl, amelyeket a Bizottságnak ezen ügyek tekintetében meg kell tennie. A Bizottság a meghozott intézkedéseket nyomon követési jelentésben és cselekvési tervben ismerteti, amit továbbít a Parlamentnek és a Tanácsnak is.

I. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz: |
| --- | --- |

E.

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

| 3. | Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mérlegen kívüli közzétételek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jogosulatlan kifizetések visszatérítése |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

9.

| 10. | A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek |
| --- | --- |

10.

| 11. | A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek |
| --- | --- |

11.

A.   MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: |
| Immateriális javak | 2.1 | 44 | 37 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Hosszú lejáratú befektetések | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Kölcsönök | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Hosszú lejáratú követelések | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| FORGÓESZKÖZÖK: |
| Raktárkészlet | 2.7 | 88 | 115 |
| Rövid távú befektetések | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Rövid lejáratú követelések | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Eszközök összesen | | 75 386 | 67 332 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Munkavállalói juttatások | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| FOLYÓ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Rövid távú céltartalékok | 2.16 | (369) | (379) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.17 | (135) | (20) |
| „Szállítói” kötelezettségek | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Kötelezettségek összesen | | (134 006) | (131 550) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (58 620) | (64 218) |
| Tartalékok | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek: | 2.20 | | |
| Munkavállalói juttatások (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Egyéb összegek (2) | | (27 946) | (34 873) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (58 620) | (64 218) |

millió EUR

Megjegyzés

2007.12.31.

2006.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK:

Immateriális javak

2.1

2.1

44

37

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

4 523

4 586

Hosszú lejáratú befektetések

2.3

2.3

1 973

2 157

Kölcsönök

2.4

2.4

1 806

2 023

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

2.5

2.5

14 015

22 425

Hosszú lejáratú követelések

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

FORGÓESZKÖZÖK:

Raktárkészlet

2.7

2.7

88

115

Rövid távú befektetések

2.8

2.8

1 420

1 426

Rövid lejáratú előfinanszírozás

2.9

2.9

20 583

8 055

Rövid lejáratú követelések

2.10

2.10

12 051

9 796

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Eszközök összesen

Eszközök összesen

75 386

75 386

67 332

67 332

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Munkavállalói juttatások

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Hosszú lejáratú céltartalékok

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

FOLYÓ KÖTELEZETTSÉGEK:

Rövid távú céltartalékok

2.16

2.16

(369)

(379)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.17

2.17

(135)

(20)

„Szállítói” kötelezettségek

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Tartalékok

2.19

2.19

2 806

2 855

Tagállamoktól lehívandó összegek:

2.20

2.20

Munkavállalói juttatások (1)

Munkavállalói juttatások (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Egyéb összegek (2)

Egyéb összegek (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007 | 2006 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Egyéb működési bevételek | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |
| Igazgatási kiadások | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Működési kiadások | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL | | 9 362 | 64 |
| Pénzügyi bevétel | 3.5 | 674 | 621 |
| Pénzügyi kiadások | 3.6 | (354) | (331) |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Társult vállalkozások és közös vállalkozások nettó többletéből (hiányából) való részesedés | 3.7 | (13) | (265) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 7 462 | 197 |

millió EUR

Megjegyzés

2007

2006

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

3.1

3.1

112 084

105 118

Egyéb működési bevételek

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

Igazgatási kiadások

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Működési kiadások

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL

TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL

9 362

9 362

64

64

Pénzügyi bevétel

3.5

3.5

674

621

Pénzügyi kiadások

3.6

3.6

(354)

(331)

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

2.12

2.12

(2 207)

108

Társult vállalkozások és közös vállalkozások nettó többletéből (hiányából) való részesedés

3.7

3.7

(13)

(265)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

7 462

7 462

197

197

C.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007 | 2006 |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | 7 462 | 197 |
| Működési tevékenységek | 4.2 | | |
| Értékcsökkenési leírás | | 11 | 11 |
| Értékcsökkenés | | 329 | 306 |
| A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása) | | (3) | (3) |
| Kölcsönök (növekedése)/csökkenése | | 217 | 374 |
| A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | 8 410 | 307 |
| A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | 201 | (84) |
| Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése | | 27 | 11 |
| A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (12 528) | (1 422) |
| A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | (2 255) | (2 558) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 90 | (108) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (288) | (58) |
| Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (31) | 167 |
| Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | (10) | 104 |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 115 | (2) |
| Szállítók növekedése/(csökkenése) | | 1 300 | 11 552 |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | | (1 848) | (2 410) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | (15) | 140 |
| Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | 1 280 | (956) |
| Befektetési tevékenységek | 4.3 | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | | (284) | (772) |
| A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (5) | (156) |
| A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | 6 | 14 |
| NETTÓ CASH FLOW | | 2 181 | 4 654 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK NETTÓ NÖVEKEDÉSE (3) | | 2 181 | 4 654 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV KEZDETÉN (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV VÉGÉN
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

millió EUR

Megjegyzés

2007

2006

A költségvetési év gazdasági eredménye

7 462

197

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

4.2

4.2

Értékcsökkenési leírás

11

11

Értékcsökkenés

329

306

A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása)

(3)

(3)

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

217

374

A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

8 410

307

A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

201

(84)

Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése

27

11

A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(12 528)

(1 422)

A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

(2 255)

(2 558)

Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

90

(108)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(288)

(58)

Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(31)

167

Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

(10)

104

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

115

(2)

Szállítók növekedése/(csökkenése)

1 300

11 552

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 848)

(2 410)

Egyéb nem készpénzes mozgások

(15)

140

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

1 280

(956)

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

4.3

4.3

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(284)

(772)

A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(5)

(156)

A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

6

14

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

2 181

2 181

4 654

4 654

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK NETTÓ NÖVEKEDÉSE (3)

3

2 181

4 654

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV KEZDETÉN (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV VÉGÉN
   (3)

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV VÉGÉN

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok (A) | A tagállamoktól lehívandó összegek (B) | Nettó eszközállomány = (A)+(B) |
| Valós érték tartalék | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | A költségvetési év gazdasági eredménye |
| 2005. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| A Garanciaalap tartalékának változása | | 22 | (22) | | 0 |
| Valós érték változások | (77) | | | | (77) |
| Egyéb | | 72 | 145 | | 217 |
| A 2005. évi gazdasági eredmény allokációja | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2005. évi költségvetési eredmény | | | (2 410) | | (2 410) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | | | 197 | 197 |
| 2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| A Garanciaalap tartalékának változása | | (135) | 135 | | 0 |
| Valós érték változások | 3 | | (26) | | (23) |
| Egyéb | | 60 | (53) | | 7 |
| A 2006. évi gazdasági eredmény allokációja | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2006. évi költségvetési eredmény | | | (1 848) | | (1 848) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | | | 7 462 | 7 462 |
| 2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

millió EUR

Tartalékok (A)

A tagállamoktól lehívandó összegek (B)

Nettó eszközállomány = (A)+(B)

Valós érték tartalék

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

A költségvetési év gazdasági eredménye

2005. DECEMBER 31-I EGYENLEG

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

A Garanciaalap tartalékának változása

22

(22)

0

Valós érték változások

(77)

(77)

Egyéb

72

145

217

A 2005. évi gazdasági eredmény allokációja

30

(7 842)

7 812

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2005. évi költségvetési eredmény

(2 410)

(2 410)

A költségvetési év gazdasági eredménye

197

197

2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

A Garanciaalap tartalékának változása

(135)

135

0

Valós érték változások

3

(26)

(23)

Egyéb

60

(53)

7

A 2006. évi gazdasági eredmény allokációja

23

174

(197)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2006. évi költségvetési eredmény

(1 848)

(1 848)

A költségvetési év gazdasági eredménye

7 462

7 462

2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

| 3. | Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mérlegen kívüli közzétételek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jogosulatlan kifizetések visszatérítése |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

9.

| 10. | A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek |
| --- | --- |

10.

| 11. | A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek |
| --- | --- |

11.

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A számlák vezetése a legutóbb a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 390., 2006.12.30.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.), valamint a legutóbb 2007. március 28-án módosított, az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik.

A költségvetési rendelet 133. cikke értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadja azokat a számviteli szabályokat és módszereket, amelyeket valamennyi intézménynél és szervnél alkalmazni kell. Ennek megfelelően 2004. december 28-án elfogadta a Közösségek jelenlegi számviteli szabályait. Ezek az eredményszemléletű számviteli politikák a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB), illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsát ki. Ezeket a szabályokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadta el a szakmai iránymutatást nyújtó „számviteli standardok szakértői tanácsadó csoport” állásfoglalásának kikérése után. A számviteli szabályokat rendszeresen felülvizsgálják és szükség esetén aktualizálják.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazzák, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a követő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes összevont éves beszámolót a Számvevőszéknek ellenőrzésre. A Bizottságnak július 31-ig kell elfogadnia a végleges összevont beszámolót, amelyet ezután a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatával együtt november 15-ig közzétesznek a Hivatalos Lapban. Az előzetes és végleges éves beszámolók egyaránt az alábbiak szerint épülnek fel: az I. kötet tartalmazza az összevont beszámolókat, a II. kötet a Bizottság beszámolóit.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash-flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Közösségek, a cél konkrétabban a döntéshozatalhoz jól felhasználható információk nyújtása, valamint annak igazolása, hogy az adott szervezet a rábízott eszközökkel hatékonyan és felelősségteljesen gazdálkodott.

A megbízható és valós kép bemutatása érdekében nem elég, hogy a pénzügyi kimutatások lényeges információkat nyújtanak az adott intézmény, illetve ügynökség tevékenységeinek természetéről és köréről, finanszírozásának módjáról, működéséről; a pénzügyi kimutatásoknak világosnak és érthetőnek kell lenniük, lehetővé téve a költségvetési évek közötti összehasonlítást. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az európai intézmények és ügynökségek számviteli rendszere költségvetési számvitelre és általános (pénzügyi) számvitelre tagolódik. Mindkét rendszer számláit euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályok alapján tartalmazzák a költségvetési év eredményszemléletű számviteli szabályokon alapuló valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet.

A költségvetési rendelet 124. cikke meghatározza a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

| — | folyamatosság, |
| --- | --- |

—

folyamatosság,

| — | óvatosság, |
| --- | --- |

—

óvatosság,

| — | a számviteli módszerek stabilitása, |
| --- | --- |

—

a számviteli módszerek stabilitása,

| — | összehasonlíthatóság, |
| --- | --- |

—

összehasonlíthatóság,

| — | részletesség, |
| --- | --- |

—

részletesség,

| — | bruttó elszámolás, |
| --- | --- |

—

bruttó elszámolás,

| — | valódiság, |
| --- | --- |

—

valódiság,

| — | időbeli elhatárolás. |
| --- | --- |

—

időbeli elhatárolás.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

Az Európai Közösségek konszolidációs körébe 36 ellenőrzött gazdálkodó egység, egy társult és három közös vállalkozás tartozik. A konszolidált gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az E.10. megjegyzés tartalmazza. 2006-hoz képest a konszolidálásba bevont egységek köre két ügynökséggel és két közös vállalkozással bővült. E bővülésnek nem volt lényeges hatása az összevont pénzügyi kimutatásokra.

E.10.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak irányítására az Európai Közösségek jogosult, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. A szavazati jogok többségének birtoklása, mint az ellenőrzés leginkább elterjedt mutatója, a legtöbb esetben nem alkalmazható az Európai Közösségek esetében, mivel a gazdálkodó egységeket rendszerint nem fűzik egymáshoz gazdasági szálak.

A konszolidálásba bevont európai intézményeket a megfelelő alapszerződésekkel hozták létre. Ezek az intézmények képezik az Európai Közösségek szervezeti felépítését, és vitathatatlanul hozzájárulnak az Európai Közösségek célkitűzéseihez. Emiatt úgy tekinthető, hogy ezek az intézmények az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak.

Ugyanezen megfontolás szerint úgy lehet tekinteni, hogy a másodlagos jogi aktussal létrehozott közösségi szervek és végrehajtó ügynökségek az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak, emiatt bekerülnek a konszolidációs körbe. Meg kell jegyezni, hogy a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Alicante) és a Közösségi Növényfajta-hivatal (Angers) nem kap támogatást a Közösségek általános költségvetéséből. A konszolidálásba ugyanakkor bevontak az Európai Unió harmadik pillérébe tartozó két ügynökséget is, amelyek támogatást kaptak az Európai Közösségek általános költségvetéséből (lásd az E.10. szakaszt is). Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

E.10.

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek konszolidációja a teljes konszolidáció módszerével történik. Az Európai Közösségek által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött tranzakciók kiszűrésre kerültek. A gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Közösségek jelentős befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem, és általában a szavazati jogok 20–50 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban lévő befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a társult vállalkozások akvizíció utáni nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok akvizíciót követő változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét az akvizíció utáni halmozott változásokkal módosítják. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti a befektetés könyv szerinti értékét.

Az Európai Közösségek és társult vállalkozása közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A társult vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

Az Európai Közösségek nem törekszenek jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkeznek egy kockázati tőkealapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető pénzügyi eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Közösségek és egy vagy több fél (a „vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés a gazdasági tevékenység feletti ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása. A közös ellenőrzésű gazdálkodó egységekben lévő érdekeltségeket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységeik nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét a halmozott változásokkal módosítják.

Az Európai Közösségek és közös irányítású gazdálkodó egysége közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A közös vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

Az Európai Közösségek nem ellenőrzi, így beszámolójába sem vonták be azokat az alapokat, amelyeket a Közösségek az Európai Közösségek személyzetének közös betegbiztosítási rendszere, valamint az Európai Fejlesztési Alap megbízásából kezel. 2007. december 31-én e kettő összes eszközállománya 287 millió EUR, illetve 1 350 millió EUR volt – lásd az E.11. megjegyzést.

E.11.

1.4.   AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.4.1.   Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, ami az Európai Közösségek funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik.

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek külföldi pénznemben meghatározott év végi egyenlegeit a december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra:

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Pénznem

2007.12.31.

2006.12.31.

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

Az alábbi tételekre eltérő átváltási módszerek vonatkoznak:

| — | az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik, valamint |
| --- | --- |

—

az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik, valamint

| — | az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének átváltási különbözethez kapcsolódó változásait a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.4.2.   Becslések alkalmazása

A nemzetközi költségvetési számviteli standardokkal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a menedzsment a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, leltárkészletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, valamint az állóeszközök és ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkezett változásokat ismertté válásuk időszakában veszik figyelembe.

1.5.   MÉRLEG

1.5.1.   Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a felhalmozott értékcsökkenéssel és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (4 év) alatt lineárisan történik. A saját előállítású immateriális javak elszámolása a gazdasági eredménykimutatásban történik ráfordításként.

A számítógépes szoftverek fejlesztését és karbantartását kiadásként számolják el felmerülésükkor, mint tudományos kutatás-fejlesztési költségeket.

1.5.2.   Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az eredeti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket valószínűsíthetően az Európai Közösségek élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költség a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerült. Mivel az Európai Közösségek nem vesz fel hitelt az ingatlanok, gépek és berendezések beszerzéséhez, az ilyen beszerzésekhez kapcsolódóan nem merül fel hitelfelvételi költség.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok

| Eszköztípus | Lineáris értékcsökkenési kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % |
| Üzemek, gépek és berendezések | 10–25 % |
| Egyéb berendezések | 10–25 % |
| Beépített és mozdítható berendezési tárgyak | 10–33 % |
| Közlekedési eszközök | 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % |
| Egyéb tárgyi eszközök | 10–33 % |

Eszköztípus

Lineáris értékcsökkenési kulcsok

Épületek

4 %

Üzemek, gépek és berendezések

10–25 %

Egyéb berendezések

10–25 %

Beépített és mozdítható berendezési tárgyak

10–33 %

Közlekedési eszközök

25 %

Számítástechnikai berendezések

25 %

Egyéb tárgyi eszközök

10–33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéből adódik. Ez a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyi eszköz lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Közösségek visel. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing keretében beszerzett eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3.   Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát mindegyik mérlegfordulónapon felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét.

1.5.4.   Beruházások

Társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

A társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek elszámolása a tőkemódszer használatával történik.

Kockázati tőkealapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

A kockázati tőkealapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be, ennek megfelelően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázati tőkealapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, és hiányoznak a megbízható értékelési technikák, értékelésük egyenként, a következő két érték közül a kisebbiken történik: bekerülési érték vagy az alapkezelő által a mérleg fordulónapjáig jelentett elszámolható nettó eszközérték (net asset value, NAV), kizárva így azt az esetleges nem realizált hozzárendelhető nyereséget, amely a mögöttes befektetési portfólióban megjelenhet. A mérleg fordulónapján kevesebb mint két éve fennálló kockázati tőkealapokban lévő befektetések értékelése ugyanezen elvek alapján történik, kivéve azt az esetet, amikor a nem realizált veszteségeket csak az igazgatási kiadások okozzák, ekkor ugyanis a mögöttes befektetési portfólió korai életszakaszára tekintettel nem veszik figyelembe ezeket a nem realizált veszteségeket.

A kockázati tőkealapokban lévő befektetések valós értékét e módszer szerint az aggregált nettó eszközérték módszer alkalmazásával kapják meg, amely magában foglalja azt a feltételezést, hogy amennyiben az egyes alapok nettó eszközértéke az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető, úgy az összes alap aggregált nettó eszközértéke is összhangban van az IAS 39-cel.

E módszerrel összhangban az alapok három kategóriába sorolhatók:

| — | I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait. |
| --- | --- |

—

I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait.

| — | II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak.

| — | III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak.

Az I. és II. kategóriánál a valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják-e el őket.

A valós értéken kifejezett elszámolható nettó eszközérték meghatározása vagy az Európai Közösségek alapban meglévő tulajdonjoga százalékos arányának és a legfrissebb beszámolóban szereplő nettó eszközérték szorzataként, vagy pedig – amennyiben az rendelkezésre áll – a részesedés ugyanazon időpontban érvényes (az adott alapkezelő által ismertetett) pontos értékének alkalmazásával történik.

A III. kategóriába tartozó befektetések értékelése az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken történik (bár jelenleg nincs ilyen befektetés).

Pénzügyi eszközök

Osztályozás

Az Európai Közösségek a következő kategóriákba sorolja be befektetéseit: a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; valamint értékesíthető pénzügyi eszközök. A befektetések besorolását a kezdeti megjelenítéskor határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

E kategória két alkategóriára oszlik: kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök és a keletkezésükkor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök. Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az Európai Közösségek akként jelöli meg. A származékos termékek is kereskedési céllal tartottnak minősülnek, amennyiben nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha várhatóan a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor a Közösségek az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árukat vagy szolgáltatásokat biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Közösségek határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E költségvetési évben az Európai Közösségek nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származékos eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Azon befektetések kivételével, amelyeket a Közösségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül szándékozik elidegeníteni, ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Közösségek kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönök megjelenítése abban az időpontban történik, amikor a kölcsönvevőnek megelőlegezik a pénzt. A befektetések kezdeti megjelenítése az ügylet során felmerülő költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt összegen történik. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető mint az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértéke, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A felszámolás alatt álló ESZAK által tisztviselőknek nyújtott kölcsönök esetében a keletkezéskori valós értékként – gyakorlati okok miatt és lényegességi megfontolások alapján – az ügyleti árat alkalmazzák, függetlenül az esetlegesen biztosított kedvezményes kamatlábtól.

A pénzügyi eszközök kivezetésre kerülnek, ha a befektetések pénzáramaihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Közösségek a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket és a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. A „nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris pénzügyi eszközök valós értékének az átváltási különbözethez kapcsolódó változásait a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. Az értékesíthető besorolású nem monetáris pénzügyi eszközök valós értékének változásait a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valós érték kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök tényleges kamatláb módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Közösségek osztalékfizetéshez való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Közösségek a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a tényleges kamatláb módszerének alkalmazásával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Közösségek minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramaira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

i.   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg.

A biztosítékkal fedezett pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramai jelenértékének számítása a biztosíték érvényesítéséből keletkezhető, a biztosíték megszerzésével és értékesítésével kapcsolatos költségekkel csökkentett pénzáramokat veszi figyelembe, függetlenül attól, hogy valószínű-e vagy sem a biztosíték érvényesítése.

Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

ii.   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és a gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A gazdasági eredménykimutatásban a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.5.   Raktárkészlet

A raktárkészletet a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlen költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során).

Amennyiben a raktárkészletet azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Közösségek számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.6.   Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészlet vagy az előleg visszafizetésére, illetve felhasználására (arra a célra, amelyre azt biztosították) a megállapodásban meghatározott időszakban kerül sor. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Közösségeknek. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek és a visszatérített összegek.

A kinnlevő előfinanszírozási összegek év végi értékelése az eredeti összegen történik, amelyből levonják a visszatérített összegeket, az elszámolt támogatható összegeket, a még elszámolatlan támogatható összegek becsült év végi értékét és az értékcsökkenéseket.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek a halmozott kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben. Az előfinanszírozási összegekhez kapcsolódó garanciák a mérlegen kívüli tételek között szerepelnek függő követelésként.

1.5.7.   Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Közösségek nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, ez utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az egyedi leírásban még nem részesített kinnlevő beszedési megbízások után évente 20 %-os általános leírás megjelenítésére is sor kerül.

Lásd a későbbiekben az 1.5.13. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt jövedelem kezelésére vonatkozik.

1.5.13.

1.5.8.   Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

A pénzeszközök és az azzal egyenértékű eszközök rövid lejáratú aktíváknak minősülnek. Ide tartoznak a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések és a folyószámlahitelek. A folyószámlahitelek a folyó kötelezettségek alatti pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek a mérlegben.

1.5.9.   Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Közösségek meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A meghatározott juttatási program olyan nyugdíjprogram, amely általában meghatározza a nyugdíjjuttatás azon összegét, amelyet a munkavállaló nyugdíjba vonulás után kap, és amely rendszerint olyan tényezőktől függ, mint az életkor, a munkaviszonyban eltöltött évek száma, valamint a fizetés és az egyéb juttatások mértéke. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák.

A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi – a programeszközök valós értékével csökkentett – jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét független biztosítási matematikusok számítják ki a halmozott jogosultságok módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező a juttatások kifizetésére használt pénznemben meghatározott, jó minőségű vállalati kötvények kamatlábainak felel meg, amely kötvények lejárati feltételei megközelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az Európai Közösségek munkavállalóinak az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat. A napi igazgatás ellátására különálló alapot (közös betegségbiztosítási rendszer, RCAM) hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak.

Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.10.   Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Közösségeknek meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme állt fenn, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. A jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

Amennyiben a pénz időértékének hatása jelentős, úgy a céltartalék összege a kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges kiadások jelenértékével egyenlő. Az alkalmazott diszkontráta az a ráta, amely tükrözi a pénz időértékének folyó piaci értékeléseit és a kötelezettségre jellemző kockázatokat, de nem tükrözi azokat a kockázatokat, amelyekre nézve a jövőbeni pénzáramokra vonatkozó becsléseket kiigazították.

1.5.11.   Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a felvett hiteleket és a kereskedési céllal tartott kötelezettségeket. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és igazolásokkal alátámasztott adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a tényleges kamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a tényleges kamatláb-módszer használatával. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A kereskedési céllal tartott kötelezettségek magukban foglalják azokat a származékos termékeket, amelyek nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra akkor, amikor valós értékük negatív. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint a kereskedési céllal tartott eszközök elszámolása, lásd az 1.5.4. megjegyzést.

1.5.4.

1.5.12.   „Szállítói” kötelezettségek

A Közösségek „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb közösségi finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igénylésével kapcsolatos. A költségtérítési igénylés beérkezésekor az igényelt összeget „szállítói” kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.13.   Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme azt biztosítani, hogy az ügyleteket abban az elszámolási időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat (elhatárolt kiadások) illetően. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Egyes kifizetéseket ugyanakkor a folyó évben teljesítenek, holott azok későbbi időszakokhoz kapcsolódnak (halasztott kiadások): ezeket azonosítani kell, és a megfelelő időszakban kell feltüntetni.

Az Európai Közösségek számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve a készleteket a Bizottság már leszállította, vagy érvényben van egy (EK-Szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   Bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja a Közösségek bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Közösségek az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

HÉA- és GNI-alapú saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor az Európai Közösségek felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a HÉA- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Hagyományos saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Közösségeknek még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételekként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és nem is garantált vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró közösségi határozatot, és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a követelés után értékcsökkenést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja, |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja,

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a bírság tőkerészét az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetni, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EK-Szerződés 242. cikke). Az adós két lehetőség közül választhat: vagy bankgaranciát biztosít, vagy átmenetileg kifizeti a bírságot.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett közösségi határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Amennyiben fizetés helyett a címzett garanciát biztosít, a bírságot továbbra is a követelések között tartják nyilván, míg a garancia függő követelésként jelenik meg.

Amennyiben valószínűnek látszik, hogy az Elsőfokú Bíróság nem a Közösségek javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Közösségek kamatot kap: ezt a felhalmozott kamatot bevételként számolják el, és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Kiadások visszafizettetése

A korábban az uniós költségvetés által a végső kedvezményezett, harmadik ország vagy tagállam felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletekre beszedési megbízásokat bocsátanak ki és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint:

| — | Kiadások visszafizettetése: A beszedés fenti típusai esetében a számviteli szabályok megkövetelik, hogy amennyiben a beszedési megbízás az eredeti kifizetés évében kerül kibocsátásra, akkor azt a fogadónak az adott év kiadásainak csökkentésével szemben követelésként kell lekönyvelnie,. Ha azonban a beszedési megbízás ettől eltérő évben kerül kiállításra, a követelés az adott év gazdasági eredménykimutatásának„kiadások beszedése” fejezetében bevételként szerepel; vagy |
| --- | --- |

—

Kiadások visszafizettetése: A beszedés fenti típusai esetében a számviteli szabályok megkövetelik, hogy amennyiben a beszedési megbízás az eredeti kifizetés évében kerül kibocsátásra, akkor azt a fogadónak az adott év kiadásainak csökkentésével szemben követelésként kell lekönyvelnie,. Ha azonban a beszedési megbízás ettől eltérő évben kerül kiállításra, a követelés az adott év gazdasági eredménykimutatásának„kiadások beszedése” fejezetében bevételként szerepel; vagy

| — | Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeget az előfinanszírozásról szóló fejezetben kerül kimutatásra. |
| --- | --- |

—

Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeget az előfinanszírozásról szóló fejezetben kerül kimutatásra.

Értékesítési bevételek

Az áruértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra.

A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (beszámolókészítési időpontban való) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a tényleges kamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb az a kamatláb, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a pénzügyi eszköz várható élettartamára (vagy szükség esetén egy rövidebb időszakra) vetítve diszkontáljuk, pontosan a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nettó könyv szerinti értékét kapjuk. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Közösségek megbecsüli a pénzáramokat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz valamennyi szerződéses feltételét (például előtörlesztési opciók), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   Kiadások

Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az Európai Közösségekre jellemző kiadások, kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az teljesíti az elszámolási kritériumokat, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

A függő követeléseket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve ha csekély a gazdasági hasznokat megtestesítő forrás vagy szolgáltatáspotenciál kiáramlásának valószínűsége. Mivel az Európai Közösségek napi tevékenységeinek (például az uniós jogszabályok és normák végrehajtása és betartatása) természete miatt kockázatoknak van kitéve, és mint sok közjogi szerv esetében, e kockázatok némelyike önbiztosított, semmilyen függő kötelezettséget nem mutatnak ki addig, amíg egy meghatározott esemény be nem következik, mivel addig az erőforrások kiáramlásának lehetősége csekély.

A függő kötelezettségeket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

A jövőbeli finanszírozásra irányuló kötelezettségvállalás olyan jogi vagy vélelmezett – rendszerint szerződéses – kötelezettségvállalás, amelyet az Európai Közösségek vállalt, és amely források jövőbeli kiáramlását igényelheti.

Garanciák

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések vagy kötelezettségek, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek, illetve függő kötelezettségnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én | 82 |
| Növekedés | 22 |
| Értékesítés | (2) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 13 |
| Egyéb változások | (10) |
| Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én | 105 |
| Kumulált értékcsökkenés 2006. december 31-én | 45 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 11 |
| Értékesítés | (2) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 8 |
| Egyéb változások | (1) |
| Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én | 61 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2007. DECEMBER 31-ÉN | 44 |
| Nettó könyv szerinti érték 2006. december 31-én | 37 |

millió EUR

Összeg

Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én

82

Növekedés

22

Értékesítés

(2)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

13

Egyéb változások

(10)

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

105

105

Kumulált értékcsökkenés 2006. december 31-én

45

Éves értékcsökkenési leírás

11

Értékesítés

(2)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

8

Egyéb változások

(1)

Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én

61

61

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2007. DECEMBER 31-ÉN

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2007. DECEMBER 31-ÉN

44

44

Nettó könyv szerinti érték 2006. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2006. december 31-én

37

37

Az immateriális javak azonosítható, nem tárgyiasult nem pénzügyi eszközök. Ahhoz, hogy eszközként lehessen elszámolni őket, az intézmények tulajdonában kell lenniük és az Európai Közösségek számára jövőbeni gazdasági hasznot kell megtestesíteniük. Az összegek elsősorban a számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

2.2.1.   Ingatlanok

Néhány országban a telek értékét nem lehet megkülönböztetni az épület értékétől, mivel a kettőt együtt, egy egészként vásárolták. A telek értékét – amelyre értékcsökkenés nem számolható el – külön csak szükség esetén értékelik, például később felmerülő kiadások esetében, úgymint új ingatlan építése vagy részleges eladás.

2.2.2.   Befejezetlen beruházások

2007. február 1-jén a Tanács szerződést írt alá a LEX épület 260 millió EUR végleges áron történő megvásárlásáról. A 2006. december 31-én a befejezetlen beruházások között szereplő 224 millió EUR-s kapcsolódó értéket 2007-ben átcsoportosították az „Ingatlanok” sorba. 2004. októberében a Parlament pénzügyi lízingszerződést kötött vételi opcióval egy brüsszeli épületkomplexumra, amelynek építési munkálatai 2004-ben kezdődtek meg. 2004. novemberében került sor az első, 40 millió EUR összegű előleg kifizetésre. Az előzetes jóváhagyási jelentés aláírásáig a Parlamentnek joga van pótlólagos előlegfizetésre, amely a következőképpen alakult: 2007. december 31-ig az addigi munkák elvégzésének megfelelően 318 millió EUR került kifizetésre (2006. december 31-ig 253 millió EUR).

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Gépek és berendezések | Egyéb berendezések és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb tárgyi eszközök | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Növekedés | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Értékesítés | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Egyéb változások | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Kumulált értékvesztés 2006. december 31-én | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Értékesítés | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Egyéb változások | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK
  2007. DECEMBER 31-ÉN | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Nettó könyv szerinti érték
  2006. december 31-én | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

millió EUR

Telek és épületek

Gépek és berendezések

Egyéb berendezések és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb tárgyi eszközök

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Növekedés

54

34

10

64

15

16

76

269

Értékesítés

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Egyéb változások

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Kumulált értékvesztés 2006. december 31-én

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Éves értékcsökkenési leírás

154

28

14

61

9

63

329

Értékesítés

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Egyéb változások

3

1

1

0

(1)

4

Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK

2007. DECEMBER 31-ÉN

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Nettó könyv szerinti érték

2006. december 31-én

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (lásd az E.2.15. és E.2.18.1. megjegyzést is). Ezek a következőképpen oszlanak meg:

E.2.15.

E.2.18.1.

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Kumulált díjak (A) | A jövőben fizetendő összegek | Érték összesen | Később felmerülő eszközköltségek | Eszközérték | Értékcsökkenés | Nettó könyv szerinti érték |
| 1 éven belül | 1 éven túl | 5 éven túl | Összes kötelezettség (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) | A+B+C+E |
| Ingatlanok | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| Összesen 2007.12.31-én | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| Összesen 2006.12.31-én | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

millió EUR

Leírás

Kumulált díjak (A)

A jövőben fizetendő összegek

Érték összesen

Később felmerülő eszközköltségek

Eszközérték

Értékcsökkenés

Nettó könyv szerinti érték

1 éven belül

1 éven túl

5 éven túl

Összes kötelezettség (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

A+B+C+E

Ingatlanok

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Egyéb tárgyi eszközök

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

Összesen 2007.12.31-én

Összesen 2007.12.31-én

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

Összesen 2006.12.31-én

Összesen 2006.12.31-én

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Befektetések társult vállalkozásokban | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Érdekeltségek közös vállalkozásokban | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Garanciaalap | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| Értékesíthető eszközök | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Kereskedési céllal tartott eszközök | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Befektetések összesen | | 1 973 | 2 157 |

millió EUR

Megjegyzés

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Befektetések társult vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

246

208

Érdekeltségek közös vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

32

62

Garanciaalap

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

Értékesíthető eszközök

2.3.4

2.3.4

533

495

Kereskedési céllal tartott eszközök

2.3.4

2.3.4

13

21

Befektetések összesen

Befektetések összesen

1 973

1 973

2 157

2 157

A befektetett eszközök között olyan befektetések szerepelnek, amelyek célja tartós kapcsolatok kiépítése és az Európai Közösségek tevékenységeinek elősegítése. Tartalmazza a Garanciaalap nettó eszközeit is.

2.3.1.   Befektetések társult vállalkozásokban: EBA

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Összeg 2006. december 31-én | 208 |
| Részesedésszerzés | 31 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | 13 |
| Egyéb tőkemozgások (osztalék) | (6) |
| Összeg 2007. december 31-én | 246 |

millió EUR

Összeg

Összeg 2006. december 31-én

Összeg 2006. december 31-én

208

208

Részesedésszerzés

31

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

13

Egyéb tőkemozgások (osztalék)

(6)

Összeg 2007. december 31-én

Összeg 2007. december 31-én

246

246

Az Európai Befektetési Alap (EBA) az Európai Unió kockázati tőkére, valamint a KKV-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az 1994. június 6-i tanácsi határozatnak megfelelően – a Bizottság által képviselt – Európai Közösségek 600 millió EUR-t jegyeztek az EBA tőkéjéből, ami 600 részvényt, vagyis az EBA tőkéjének 30 %-át jelenti. A Bizottság 2006. december 31-ével a teljes lehívott tőkét befizette, amely az akkori tőke 20 %-át tette ki, miközben a nem lehívott tőkéből (80 %) való részesedése 480 millió EUR volt.

A 2007. április 19-i 2007/247/EK tanácsi határozat döntött az EBA tőkeemelésében való közösségi részvételről. A határozatot követően így 2007 folyamán a Bizottság az összesen kibocsátott 770 részvényből 91 részvényt jegyzett. Az Európai Közösség összesen 91 millió EUR névleges összeget jegyzett, amelynek 20 %-át (18 millió EUR) és összesen 12 millió EUR részvényázsiót befizettek. A részvényázsiót a 2006. december 31-i részvényenkénti nettó eszközértéken alapuló új részvényár meghatározása révén alakították ki. 2007. december 31-én a Bizottság összesen 691 millió EUR-t jegyzett az EBA (2 770 millió EUR-s) jegyzett tőkéjéből. Ez az EBA összes jegyzett tőkéjének 24,95 %-át teszi ki. A Bizottság 20 %-ot fizetett be, a fennmaradó le nem hívott összeg 2007. december 31-én 553 millió EUR-t tett ki.

A Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) között 2005-ben aláírt megállapodás értelmében a Bizottságnak bármikor jogában áll eladnia részvényeit az EBB-nek, az EBA értékelésének megfelelő, a kibocsátott részvények teljes számával osztott áron. Az eladási opció értéke nullához közelít, mivel a részvények eladási árának meghatározásához használt képlet hasonlít az EBA nettó saját tőkéjének meghatározásához használtra.

Az Európai Közösségek számviteli szabályaival összhangban a Közösségek EBA-részesedésének értékeléséhez az equity-módszert használják. A részesedés értéke ennek megfelelően az EBA nettó eszközállományának 24,95 %-a, amely 2007. december 31-én 246 millió EUR-t tett ki (2006-ban 208 millió EUR-t), melyből 13 millió EUR érinti a 2007. évi eredményt. 2007-ben 6 millió EUR-nyi, a 2006-os költségvetési évhez kapcsolódó osztalék került kifizetésre.

2.3.2.   Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

| millió EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Összesen |
| Összeg 2006. december 31-én | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Részesedésszerzés | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Értékesítés és csökkenés | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Összeg 2007. december 31-én | 0 | 10 | 22 | 32 |

millió EUR

Galileo

SESAR

ITER

Összesen

Összeg 2006. december 31-én

Összeg 2006. december 31-én

62

62

0

0

0

0

62

62

Részesedésszerzés

0

10

39

49

Értékesítés és csökkenés

(53)

0

0

(53)

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

(9)

0

(17)

(26)

Összeg 2007. december 31-én

Összeg 2007. december 31-én

0

0

10

10

22

22

32

32

Galileo

A Galileo program fejlesztési szakaszának végrehajtására a 876/2002/EK tanácsi rendelettel négyéves időtartamra (2002 és 2006 között) közös vállalkozást hoztak létre az EK-Szerződés 171. cikke értelmében. E jogi személyiség célja a Galileo-program fejlesztése során az igazgatás és a pénzügyi ellenőrzés egységességének biztosítása, valamint a programhoz rendelt pénzügyi eszközök mobilizálása ennek érdekében. Az alapító tagok a Bizottság által képviselt Európai Közösségek, valamint az Európai Űrügynökség (ESA) voltak. A Bizottság a transzeurópai hálózatok (TEN) költségvetéséből nyújtott támogatásokkal a Galileo közös vállalkozás (GJU) számára elérhetővé tette a fejlesztési szakaszhoz kapcsolódó tevékenységekhez szükséges pénzügyi eszközöket.

A 2004-ben létrehozott közösségi ügynökség, az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság hivatalosan 2007. január 1-jén vette át a GJU-t, mivel a GJU-t felszámolás alá helyezték. Noha az új szerv feladata eredetileg a köz- és magánszféra közötti partnerség működtetése volt, a Tanács 2007. novemberi határozatát követően a Galileo programot most már a közösségi költségvetésből finanszírozzák. 2007 végén az Európai Űrügynökség – az érdekelt felek (GJU, Európai Űrügynökség, Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság) által aláírt megállapodás ellenére – nem adta át teljesen a projekt eszközeinek tulajdonjogát az Európai Közösségeknek. Mivel némi bizonytalanság és késedelem még tapasztalható az eszközök átadása kapcsán, az óvatosság okán az Európai Közösségek nem tünteti fel a program eszközeit a mérlegben. Amint az átadási kérdéseket megoldják, az eszközöket fel fogják tüntetni.

A felszámolás alatt álló GJU nettó eszközállománya az év végén 0 millió EUR volt. A Galileo vállalkozás értékelését a tőkemódszerrel hajtják végre. 2007-ben a Bizottság részesedése a közös vállalkozás veszteségéből 9 millió EUR volt. A befektetés értéke 2007. december 31-én 0 millió EUR volt, ami a 585 millió EUR-s befektetésből és a halmozott veszteségben való 585 millió EUR-s részesedésből adódik össze. A befizetett tőkéből 2007-ben 53 millió EUR-t visszatérítettek az Európai Közösségek számára.

SESAR

A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó kutatási és fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse. A SESAR közös vállalkozás e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napján alakult meg és 8 évvel az európai légiszolgáltatási főterv (az ATM főterv) Tanács általi jóváhagyását követően szűnik meg.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A SESAR közös vállalkozás alapító tagjai:

| — | az Európai Bizottság által képviselt Európai Közösségek, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által képviselt Európai Közösségek,

| — | az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol), amelyet hivatala képvisel. |
| --- | --- |

—

az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol), amelyet hivatala képvisel.

A tagok saját hozzájárulásukkal összhangban rendelkeznek szavazati joggal. Mindkét alapító tag ugyanakkora költségvetési hozzájárulást tett, így ugyanannyi szavazati joggal rendelkezik, ami kizárja az egyik fél általi ellenőrzést.

A program 2007 végén indult, a Bizottság pedig 2007. december 31-én 10 millió EUR-s kezdeti befektetést hajtott végre. A 2007. évre vonatkozó pénzügyi kimutatások hiányában a befektetést bekerülési értéken számolták el.

ITER

Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (ITER) magában foglalja az Európai Közösségeket, valamint egyéb vállalkozókat Kínából, Indiából, Oroszországból, Koreából, Japánból és az Amerikai Egyesült Államokból. Az ITER-t a következő célok érdekében hozták létre:

| a) | az ITER műszaki tervezéséről szóló zárójelentésben bemutatott műszaki célkitűzésekkel és általános tervvel összhangban megépíti, üzemelteti, hasznosítja és deaktiválja az ITER létesítményeit; |
| --- | --- |

a)

az ITER műszaki tervezéséről szóló zárójelentésben bemutatott műszaki célkitűzésekkel és általános tervvel összhangban megépíti, üzemelteti, hasznosítja és deaktiválja az ITER létesítményeit;

| b) | a tagok fúziós energiára vonatkozó kutatási és fejlesztési programjaiban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében bátorítja az ITER létesítményeinek kiaknázását; |
| --- | --- |

b)

a tagok fúziós energiára vonatkozó kutatási és fejlesztési programjaiban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében bátorítja az ITER létesítményeinek kiaknázását;

| c) | elősegíti, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint |
| --- | --- |

c)

elősegíti, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint

| d) | a vállalkozók megállapodásával összhangban egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységeket végez. |
| --- | --- |

d)

a vállalkozók megállapodásával összhangban egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységeket végez.

Az ITER fő szerve a tanács, amely a tagok képviselőiből áll. A tanácsba a tagok egyenként legfeljebb négy képviselőt küldenek. A fő stratégiai döntéseket egyhangú szavazással hozzák meg. A tagok szavazati súlyait az ITER-nek nyújtott hozzájárulásaik alapján határozzák meg. A Közösségek ITER-be történő közvetlen beruházása 2007. december 31-én 39 millió EUR volt.

2.3.3.   Garanciaalap

A GARANCIAALAP NETTÓ ESZKÖZEI (4)

4

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Rövid távú befektetések: Értékesíthető pénzügyi eszközök | 901 | 932 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 249 | 440 |
| Forgóeszközök | 1 150 | 1 372 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek | (1) | (1) |
| Nettó eszközök | 1 149 | 1 371 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Rövid távú befektetések: Értékesíthető pénzügyi eszközök

901

932

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

249

440

Forgóeszközök

Forgóeszközök

1 150

1 150

1 372

1 372

Rövid lejáratú kötelezettségek

Rövid lejáratú kötelezettségek

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

1 149

1 149

1 371

1 371

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozat eredményeként a Közösségek által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) Európai Unión kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az Európai Unión kívüli Euratom-hiteleket. Az alapot a Közösségek általános költségvetésből a műveletek tőkeértékének 9 %-ával megegyező összegben nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint a fizetési kötelezettségüknek eleget nem tevő azon adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Bármilyen felmerülő éves többletet az Európai Közösségek általános költségvetésében a bevétel-kimutatás külön megnevezésébe kell visszafizetni.

Az Európai Közösségek köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciák fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben.

Az 1 118 millió EUR összegű tartalék megfelel a 2007. december 31-i kinnlévő hitelek 9 %-os célösszegének. Az alap nettó eszközállománya 2007. december 31-én összesen 1 152 millió EUR (a makroszintű pénzügyi támogatások kötvénykibocsátásának levonása előtt). A nettó eszközállomány és a céltartalék összege közötti különbözet a költségvetésbe visszafizetendő többlet, vagyis 34 millió EUR.

A garanciaalap egy 3 millió EUR összegű, az Európai Közösségek által kibocsátott változó kamatozású kötvénnyel (makroszintű pénzügyi támogatások) rendelkezik, így mind az eszközöket (garanciaalap), mind a kötelezettségeket (makroszintű pénzügyi támogatások) ki kell szűrni az Európai Közösségek beszámolójából. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból álló AFS-portfólió valós értékének változását a 2007. évi saját tőkében 19 millió EUR összegben számolták el (2006-ban 32 millió EUR).

A garanciaalap pénzügyi kockázatkezelési politikáit az E.7. szakasz mutatja be.

E.7.

2.3.4.   Egyéb befektetések

2.3.4.1.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Itt azok a befektetések és részesedések jelennek meg, amelyek megvásárlásával a cél a kedvezményezettek gazdasági tevékenységei fejlesztésének elősegítése volt.

Hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | EBRD | Kockázati tőkeműveletek | ETF Startup eszköz | EFSE | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2006.12.31-én | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Részesedésszerzés | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Értékesítés és csökkenés | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Értékvesztés miatti veszteség | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Összegek 2007.12.31-én | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

millió EUR

EBRD

Kockázati tőkeműveletek

ETF Startup eszköz

EFSE

Egyéb

Összesen

Összegek 2006.12.31-én

157

211

74

49

4

495

Részesedésszerzés

0

27

38

3

1

69

Értékesítés és csökkenés

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Újraértékelési tőketöbblet/(hiány)

0

(2)

12

3

0

13

Értékvesztés miatti veszteség

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Összegek 2007.12.31-én

Összegek 2007.12.31-én

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Befektetés az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankba (EBRD)

A Bizottság az EBRD 20 milliárd EUR-s teljes tőkéjének 3 %-át jegyezte. A mérlegfordulónapkor a lehívott összeg 157 millió EUR volt, amelyből 154 millió EUR-t fizettek ki. A lehívott tőkével kapcsolatos fennálló kifizetések (3 millió EUR) a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek, amortizált bekerülési értéken. A még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó fennálló fizetési kötelezettség 443 millió EUR-t tesz ki, és a mérlegen kívüli tételek között, a függő kötelezettségeknél szerepel. Mivel az EBRD-t egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, a Bizottság részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Kockázati tőkeműveletek

A kockázati tőkeműveletek keretében tőkebefektetések finanszírozásához nyújtanak összegeket a pénzügyi közvetítőknek. Noha e szerződések némelyike rendelkezik a kölcsönök jellemzőivel, e finanszírozási szerződések nagy része mégsem rendelkezik a kölcsönök alapvető és lényegi jellemzőivel (mivel sem fix visszafizetési ütemterv, sem megállapodott kamatláb nincsen a nyújtott tőkeösszegre), ezért az egész portfóliót közvetett tőkebefektetésként kezelik. Értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett történeti értéken tartják nyilván őket, mivel nem állnak rendelkezésre aktív piacon jegyzett piaci árak, és valós értékük nem mérhető megbízható módon.

Egyéb befektetések

Az EBA vagyonkezelésében lévő két legjelentősebb eszköz, a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment) és a MAP-program, amelyek a KKV-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják a megfelelő specializált kockázati tőketársaságokba való befektetés révén (98 millió EUR). Emellett itt szerepel a Délkelet-Európáért Európai Alaphoz (EFSE) – amely szerkezetileg változó alaptőkéjű vállalkozás (SICAV) – kapcsolódó 55 millió EUR is. Az EFSE általános célja a gazdasági fejlődés és növekedés előmozdítása Délkelet-Európában helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott pótlólagos fejlesztési források folyamatos rendelkezésre bocsátása révén. A Közösségek jelenlegi szavazati joga 16 %-ot tesz ki.

2.3.4.2.   Kereskedési céllal tartott eszközök

A felszámolás alatt álló ESZAK (ESZAK) az alábbi swap-megállapodásokat kötötte: egy kamatswap megállapodást, valamint egy kamatswap és egy keresztdevizás kamatswap-ügylet kombinációját tartalmazó megállapodást. E kamatswap ügyletek valós értékét a nettó fix pénzáramlások mérlegfordulónapi nem kamatozó swap-rátákkal történő leszámítolásával kapták meg. A mérlegfordulónap utáni egy évnél hosszabb végső lejáratú swapügyletek valós értéke (a halmozott kamatokkal együtt) 13 millió EUR (2006: 21 millió EUR).

2.4.   KÖLCSÖNÖK

Ez a fejezet az Európai Közösségek egy éven túli lejáratú követeléseit tartalmazza.

2.4.1.   Az Európai Közösségek költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2006.12.31-én | 161 | 39 | 200 |
| Visszafizetések | (18) | (8) | (26) |
| A könyv szerinti érték változásai | 12 | 3 | 15 |
| Összesen 2007.12.31-én | 155 | 34 | 189 |

millió EUR

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2006.12.31-én

161

39

200

Visszafizetések

(18)

(8)

(26)

A könyv szerinti érték változásai

12

3

15

Összesen 2007.12.31-én

Összesen 2007.12.31-én

155

155

34

34

189

189

Különleges feltételekkel nyújtott hitelek

A különleges feltételekkel nyújtott hitelek a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönök. E hitelek tényleges kamatlába 7,39 % és 12,36 % között mozog.

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáshitelei

A lakáshitelek az ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 54.2. cikkével összhangban saját forrásaiból nyújtott kölcsönök. E kölcsönöket 1 %-os fix kamattal nyújtják, ezért azok kedvezményes kölcsönnek minősülnek. E hitelek tényleges kamatlába 2,806 % és 22,643 % között mozog.

2.4.2.   Felvett hitelből nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom-kölcsönök | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2006.12.31-én | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Új kölcsönök | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Visszafizetések | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Árfolyamkülönbözetek | 0 | 0 | (34) | (34) |
| A könyv szerinti érték változásai | 1 | 2 | (4) | (1) |
| Összesen 2007.12.31-én | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 63 | 0 | 75 | 138 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

millió EUR

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom-kölcsönök

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2006.12.31-én

977

442

499

1 918

Új kölcsönök

0

39

88

127

Visszafizetések

(183)

(1)

(71)

(255)

Árfolyamkülönbözetek

0

0

(34)

(34)

A könyv szerinti érték változásai

1

2

(4)

(1)

Összesen 2007.12.31-én

795

482

478

1 755

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

63

63

0

0

75

75

138

138

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében nyújtott kölcsönök

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak az EU területéhez földrajzilag közel fekvő harmadik partnerországoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészíti ki.

Lényegességi megfontolásból a tényleges kamatláb-módszert nem alkalmazzák külön a kölcsönnyújtásra és a hitelfelvételre. A tranzakciós költségeket közvetlenül kiadásként szerepeltetik az eredménykimutatásban.

Euratom-kölcsönök

Az Euratom az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió különálló jogi személyisége. Ezen intézmény célkitűzése a tagállamoknak és tagsággal nem rendelkező országoknak történő kölcsönnyújtás az alábbiak szerint:

| — | A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamosenergia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamosenergia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása.

| — | A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják. |
| --- | --- |

—

A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják.

Lényegességi megfontolásból a tényleges kamatláb-módszert nem alkalmazzák külön a kölcsönnyújtásra és a hitelfelvételre. A tranzakciós költségeket közvetlenül kiadásként szerepeltetik az eredménykimutatásban.

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsönei

Ide elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkével összhangban a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint két, az Európai Beruházási Bank (EBB) által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitelfelvétel szolgáltatásainak fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel a felhalmozott kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év értékcsökkenésének és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdeti tranzakciós költségnek.

A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Hitelek | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Hitelek

2007.12.31.

2006.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Az Európai Közösségek előfinanszírozása: |
| Közvetlen centralizált irányítás | 382 | 300 |
| Közvetett centralizált irányítás | 315 | 549 |
| Decentralizált irányítás | 31 | 50 |
| Egyéb | 11 | 21 |
| Összesen | 739 | 920 |
| Harmadik felek előfinanszírozása: |
| Közvetlen centralizált irányítás | 41 | 57 |
| Közvetett centralizált irányítás | 3 | 30 |
| Decentralizált irányítás | 33 | 224 |
| Megosztott irányítás | 12 875 | 20 744 |
| Közös irányítás | 324 | 450 |
| Összesen | 13 276 | 21 505 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 14 015 | 22 425 |

millió EUR

Irányítás típusa

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Az Európai Közösségek előfinanszírozása:

Közvetlen centralizált irányítás

382

300

Közvetett centralizált irányítás

315

549

Decentralizált irányítás

31

50

Egyéb

11

21

Összesen

739

739

920

920

Harmadik felek előfinanszírozása:

Közvetlen centralizált irányítás

41

57

Közvetett centralizált irányítás

3

30

Decentralizált irányítás

33

224

Megosztott irányítás

12 875

20 744

Közös irányítás

324

450

Összesen

13 276

13 276

21 505

21 505

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

14 015

14 015

22 425

22 425

A hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek közül a legjelentősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódnak. Mivel e projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra. A megosztott irányítású előfinanszírozási összegekben bekövetkezett jelentős csökkenés a strukturális alapokból származik, ahol a 2000–2006 közötti programokhoz kapcsolódó ügyleteket a rövid távú előfinanszírozás alá minősítették át (lásd az E.2.9. megjegyzést). Ennek oka, hogy e programok olyan intézkedésekhez kapcsolódnak, amelyeket 2008 év végéig hajtanak végre. A kapcsolódó előfinanszírozási összegeket ezért vagy 2008 folyamán, vagy az év végi számviteli zárás részeként rendezik.

E.2.9.

2.6.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Tagállamoktól esedékes | 93 | 272 |
| ESZAK személyzeti kölcsönök | 15 | 17 |
| Egyéb | 13 | 34 |
| Garanciák és betétek | 6 | 5 |
| Összesen | 127 | 328 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Tagállamoktól esedékes

93

272

ESZAK személyzeti kölcsönök

15

17

Egyéb

13

34

Garanciák és betétek

6

5

Összesen

Összesen

127

127

328

328

A tagállamoktól esedékes összegek sor a felszámolás alatt álló ESZAK-nak a korábbi csatlakozásra váró országokkal szembeni követeléseit tartalmazza. A teljes hozzájárulás (Bulgáriát és Romániát is beleértve) 212 millió EUR, amelyet négy részletben, 2012-ig kell befizetni. E hozzájárulások nettó jelenértéke év végén 144 millió EUR volt (2006: 138 millió EUR), amelyből a hosszú lejáratú követelések 93 millió EUR-t tettek ki (2006: 104 millió EUR), a rövid lejáratú követelések pedig 51 millió EUR-t (2006: 34 millió EUR). 2006. december 31-én itt szerepelt továbbá egy 168 millió EUR-s, a tagállamoktól esedékes összeg, amely egy 2005. évi, az ERFA által az egyik tagállamnak nyújtott támogatás összegét csökkentő bizottsági határozathoz kapcsolódik. Ezen összeg jelenleg a rövid lejáratú kötelezettségek között szerepel, mivel 2008-ban esedékes.

FORGÓESZKÖZÖK

2.7.   KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Tudományos berendezések: |
| Tudományos anyagok | 9 | 11 |
| Fűtőanyagok és nehézvíz | 19 | 30 |
| Továbbeladásra szánt tudományos anyagok | 45 | 60 |
| Oltóanyagok | 8 | 7 |
| Termelési alapanyagok | 7 | 7 |
| Továbbeladásra szánt kiadványok és anyagok | 0 | 0 |
| Összesen | 88 | 115 |

millió EUR

Leírás

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Tudományos berendezések:

Tudományos anyagok

9

11

Fűtőanyagok és nehézvíz

19

30

Továbbeladásra szánt tudományos anyagok

45

60

Oltóanyagok

8

7

Termelési alapanyagok

7

7

Továbbeladásra szánt kiadványok és anyagok

0

0

Összesen

Összesen

88

88

115

115

A nem díjmentes kiadványok Kiadóhivatal által tartott és/vagy kezelt készletét a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki, amely megközelítőleg nulla. A díjmentes kiadványokat továbbá teljesen leírták, mivel nettó realizálható értékük nulla. E leírások összesen 18 millió EUR-t tettek ki, és eredményükképpen a fenti kiadványok esetében a könyv szerinti érték nulla.

2.8.   RÖVID LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

A rövid lejáratú befektetések olyan értékesíthető értékpapírokból állnak, amelyeket befektetési hozamukért vagy megtérülésükért vásároltak, vagy bizonyos eszköz-struktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek.

2.8.1.   Rövid lejáratú értékesíthető eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2006.12.31-én | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Részesedésszerzés | 593 | 0 | 593 |
| Értékesítés és csökkenés | (542) | (22) | (564) |
| Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez | (18) | 0 | (18) |
| A könyv szerinti érték változásai | 3 | 0 | 3 |
| Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) | (20) | 0 | (20) |
| Összegek 2007.12.31-én | 1 417 | 3 | 1 420 |

millió EUR

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb

Összesen

Összegek 2006.12.31-én

1 401

25

1 426

Részesedésszerzés

593

0

593

Értékesítés és csökkenés

(542)

(22)

(564)

Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez

(18)

0

(18)

A könyv szerinti érték változásai

3

0

3

Újraértékelési tőketöbblet/(hiány)

(20)

0

(20)

Összegek 2007.12.31-én

Összegek 2007.12.31-én

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

Felszámolás alatt álló ESZAK

Minden befektetés változó kamatozású, euróban denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. A befektetési portfólió minősítés és a kibocsátó típusa szerinti megoszlását az E.7. szakasz tartalmazza. A (valós értéken kifejezett) hitelviszonyt megtestesítő azon értékpapírok összege, amelyek végső lejárata 2008 során van, 2007. december 31-én 146 millió EUR-t tesz ki (2006: 135 millió EUR).

E.7.

2.9.   RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

A fennálló összegek irányítási típusok közötti megoszlása tükrözi a 2005 óta teljesített előfinanszírozási kifizetéseket. A fel nem osztott előfinanszírozási összegek azok, amelyeket először felvettek a 2005-ös nyitómérlegbe és külön, egyetlen soron szerepelnek, mivel 2004. december 31. előtt nem állt rendelkezésre információ a költségvetési irányítási típusok szerinti megoszlásról.

Az elhatárolt díjak a támogatható költségek azon összegét jelentik, amely a becslés szerint felmerült az év végén fennálló előfinanszírozási összegek kedvezményezettjeinél, de amelyet még nem jelentettek a Közösségeknek. Ezen összegek kiadásként szerepelnek az eredménykimutatásban.

A 2006-hoz képest bekövetkezett jelentős növekedés elsősorban a strukturális alapok összegeinek hosszú távról rövid távra való átcsoportosítása miatt történt (lásd a fenti E.2.5. megjegyzést). Noha ezek az összegek a megosztott irányításhoz kapcsolódnak, a felhasználatlan összegek során szerepelnek mivel ezeket az előfinanszírozási kifizetéseket 2004. december 31. előtt hajtották végre (lásd fenn).

E.2.5.

RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁSI ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Az Európai Közösségek előfinanszírozásának bruttó összegei: |
| Közvetlen centralizált irányítás | Cselekvési támogatások | 9 715 | 8 850 |
| | Működési támogatások | 142 | 167 |
| Közvetett centralizált irányítás | Nemzeti ügynökségek | 1 736 | 778 |
| | Pénzügyi tevékenységek | 3 | 12 |
| | Egyéb | 497 | 6 |
| Decentralizált irányítás | | 545 | 381 |
| Egyéb | | 615 | 686 |
| Intézmények és ügynökségek által végrehajtott előfinanszírozás | 189 | 8 |
| Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek | | 2 126 | 3 577 |
| Bruttó előfinanszírozási összegek összesen | | 15 568 | 14 465 |
| Mínusz elhatárolt díjak: |
| Közvetlen centralizált irányítás | | (9 234) | (8 189) |
| Közvetett centralizált irányítás | | (1 973) | (1 135) |
| Decentralizált irányítás | | (595) | (232) |
| Egyéb | | (336) | (75) |
| Az Európai Közösségek előfinanszírozása összesen | 3 430 | 4 834 |
| Harmadik felek előfinanszírozása: |
| Közvetlen centralizált irányítás | Beszerzés | 638 | 545 |
| | Működési | 457 | 470 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 29 | 3 |
| Decentralizált irányítás | | 735 | 599 |
| Megosztott irányítás | | 3 229 | 937 |
| Közös irányítás | | 1 135 | 578 |
| Intézmények és ügynökségek által végrehajtott előfinanszírozás | 15 | 177 |
| Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek | | 19 278 | 2 930 |
| Bruttó előfinanszírozási összegek összesen | | 25 516 | 6 239 |
| Mínusz elhatárolt díjak: |
| Közvetlen centralizált irányítás | | (1 235) | (1 532) |
| Decentralizált irányítás | | (699) | (468) |
| Megosztott irányítás | | (5 579) | (906) |
| Közös irányítás | | (798) | (79) |
| Egyéb | | (52) | (33) |
| Harmadik felek előfinanszírozása összesen: | 17 153 | 3 221 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | | 20 583 | 8 055 |

millió EUR

Irányítás típusa

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Az Európai Közösségek előfinanszírozásának bruttó összegei:

Közvetlen centralizált irányítás

Cselekvési támogatások

Cselekvési támogatások

9 715

8 850

Működési támogatások

Működési támogatások

142

167

Közvetett centralizált irányítás

Nemzeti ügynökségek

Nemzeti ügynökségek

1 736

778

Pénzügyi tevékenységek

Pénzügyi tevékenységek

3

12

Egyéb

Egyéb

497

6

Decentralizált irányítás

545

381

Egyéb

615

686

Intézmények és ügynökségek által végrehajtott előfinanszírozás

189

8

Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek

2 126

3 577

Bruttó előfinanszírozási összegek összesen

Bruttó előfinanszírozási összegek összesen

15 568

15 568

14 465

14 465

Mínusz elhatárolt díjak:

Közvetlen centralizált irányítás

(9 234)

(8 189)

Közvetett centralizált irányítás

(1 973)

(1 135)

Decentralizált irányítás

(595)

(232)

Egyéb

(336)

(75)

Az Európai Közösségek előfinanszírozása összesen

Az Európai Közösségek előfinanszírozása összesen

3 430

3 430

4 834

4 834

Harmadik felek előfinanszírozása:

Közvetlen centralizált irányítás

Beszerzés

Beszerzés

638

545

Működési

Működési

457

470

Közvetett centralizált irányítás

29

3

Decentralizált irányítás

735

599

Megosztott irányítás

3 229

937

Közös irányítás

1 135

578

Intézmények és ügynökségek által végrehajtott előfinanszírozás

15

177

Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek

19 278

2 930

Bruttó előfinanszírozási összegek összesen

25 516

25 516

6 239

6 239

Mínusz elhatárolt díjak:

Közvetlen centralizált irányítás

(1 235)

(1 532)

Decentralizált irányítás

(699)

(468)

Megosztott irányítás

(5 579)

(906)

Közös irányítás

(798)

(79)

Egyéb

(52)

(33)

Harmadik felek előfinanszírozása összesen:

Harmadik felek előfinanszírozása összesen:

17 153

17 153

3 221

3 221

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10.   RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések | 160 | 119 |
| Folyó követelések | 5 441 | 4 193 |
| Egyéb követelések | 27 | 26 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 6 423 | 5 458 |
| Összesen | 12 051 | 9 796 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések

160

119

Folyó követelések

5 441

4 193

Egyéb követelések

27

26

Aktív időbeli elhatárolások

6 423

5 458

Összesen

Összesen

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1.   Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések

Ezen összegek elsősorban olyan hiteleket érintenek, amelyeknek a fennmaradó végső lejárata a mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hónap (138 millió EUR, további részletekért lásd a fenti 2.4. pontot).

2.4.

2.10.2.   Folyó követelések

| millió EUR |
| --- |
| Számlacsoport | 2007.12.31-én | 2006.12.31-én |
| Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték | Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték |
| Vevők | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Tagállamok | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Egyéb | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| Összesen | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

millió EUR

Számlacsoport

2007.12.31-én

2006.12.31-én

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Vevők

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Tagállamok

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Egyéb

111

(13)

98

42

(12)

30

Összesen

Összesen

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1.   Vevők

Ide azon beszedési megbízások tartoznak, amelyeket 2007. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő megállapított kintlévőségként könyveltek le. Ezen egyenleg legnagyobb része a Bizottság által kiszabott bírságokhoz kapcsolódik, amelyek bruttó összege 3 650 millió EUR. E követelések jóval magasabbak a 2006. évi összegnél, amikor összesen 2 687 millió EUR-t tettek ki.

2.10.2.2.   Tagállamokkal szembeni követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| EMGA-követelések |
| EMGA-követelések | 902 | 1 009 |
| Leírás | (483) | (477) |
| Összesen | 419 | 532 |
| Befizetett, a tagállamoktól behajtandó HÉA | 24 | 22 |
| Saját források |
| Az A számlán megállapított függő visszatérítés | 75 | 79 |
| Külön számlán megállapított függő visszatérítés | 1 333 | 1 347 |
| Leírás | (773) | (779) |
| Egyéb | 38 | 0 |
| Összesen | 673 | 647 |
| Egyéb követelések a tagállamokkal szemben | 501 | 266 |
| Összesen | 1 617 | 1 467 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

EMGA-követelések

EMGA-követelések

902

1 009

Leírás

(483)

(477)

Összesen

419

419

532

532

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó HÉA

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó HÉA

24

24

22

22

Saját források

Az A számlán megállapított függő visszatérítés

75

79

Külön számlán megállapított függő visszatérítés

1 333

1 347

Leírás

(773)

(779)

Egyéb

38

0

Összesen

673

647

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

501

501

266

266

Összesen

Összesen

1 617

1 617

1 467

1 467

EMGA garanciakövetelések

Ide tartoznak az EMGA kedvezményezettjeivel szembeni, a tagállamok által 2007. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2007. december 31-én fennálló követelések – levonva a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható 20 %-ot. Az említett nyilatkozat időpontját követően 2007. december 31-ig még felmerült követelésekről szintén becslést kellett készíteni. A Bizottság továbbá megbecsüli a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan kötelezettségek leírását, amelyek visszatérítése nem valószínű. E kiigazítások könyvelése nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeni behajtásáról.

Saját források

Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a hagyományos saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva 773 millió EUR-s leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekből. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról.

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

A tagállamokkal szembeni egyéb követelések tartalmaznak 19 millió EUR behajtandó kiadást, valamint 227 millió EUR EMGA-előlegfizetést. Ez a tétel tartalmazza az ahhoz a 2005. évi bizottsági határozathoz kapcsolódó 168 millió EUR-s összeget, amely az ERFA által az egyik tagállamnak nyújtott támogatás összegét csökkentette.

2.10.3.   Aktív időbeli elhatárolások

Az e megnevezésben szereplő fő összeg 6 129 millió EUR elhatárolt bevétel. A legjelentősebb elhatárolt bevételek a hagyományos saját forrásokhoz (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek és vámok) kapcsolódnak. Ez az összeg 2007. december 31-én 2,7 milliárd EUR-t tett ki. Az egyéb jelentős összegek a következők: a 2007. november-decemberére esedékes célhoz kötött mezőgazdasági bevételek 1,3 milliárd EUR összegben; a cukorágazat átmeneti szerkezetátalakítására fordított 1,5 milliárd EUR; az EMGA-ra vonatkozó, korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatokhoz kapcsolódó 350 millió EUR; valamint a strukturális alap 1994–1999-es halászati programjának előrelátható kiadás-visszanyeréséhez kapcsolódó 82 millió EUR. Az elhatárolt bevételekhez sorolt összegek között szerepel továbbá a késedelmi kamatbevétel, az elhatárolt banki kamatok, valamint az előfinanszírozás összegeinek elhatárolt kamata.

Ugyancsak itt szerepel összesen 243 millió EUR jövőbeni kötelezettségekre képzett aktív időbeli elhatárolás, ezek között a főbb összegek a következők: 49 millió EUR előre fizetett irodabérleti díj, 24 millió EUR iroda-átalakítási díj és a harmadik országokkal kötött kétoldalú halászati megállapodásokra fizetett 57 millió EUR.

2.11.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Korlátlan felhasználású pénzeszköz: |
| A kincstárak és központi bankok számlái | 11 313 | 11 467 |
| Folyószámlák | 956 | 933 |
| Költségelőleg-számlák | 81 | 82 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | 2 | 3 |
| Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök | 1 367 | 975 |
| Összesen | 13 719 | 13 460 |
| Korlátozott felhasználású pénzeszközök | 5 037 | 2 924 |
| Összesen | 18 756 | 16 384 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

A kincstárak és központi bankok számlái

11 313

11 467

Folyószámlák

956

933

Költségelőleg-számlák

81

82

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

2

3

Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök

1 367

975

Összesen

Összesen

13 719

13 719

13 460

13 460

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

5 037

5 037

2 924

2 924

Összesen

Összesen

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1.   Korlátlan felhasználású pénzeszközök

A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják a Bizottság valamennyi, tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit.

A kincstárak és központi bankok által vezetett számlák viszonylag magas egyenlege annak a következménye, hogy az év végi módosító költségvetés következtében 5 889 millió EUR-t vissza kellett fizetni a tagállamoknak, amelyre a 2008-as év első munkanapján került sor. Az ezzel kapcsolatos kötelezettség a folyó kötelezettségek között szerepel (lásd még a 2.18.2. pontot alább).

2.18.2.

2.11.2.   Korlátozott felhasználású pénzeszközök

A korlátozott felhasználású pénzeszközök között szerepelnek a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezt más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják.

A pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök a cash flow kimutatás alkalmazásában magukban foglalják az alábbiakat:

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 18 756 | 16 384 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök – Garanciaalapok (lásd a 2.3.3. pontot) | 249 | 440 |
| Összesen | 19 005 | 16 824 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

18 756

16 384

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök – Garanciaalapok (lásd a 2.3.3. pontot)

2.3.3.

249

440

Összesen

Összesen

19 005

19 005

16 824

16 824

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.12.   MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2006.12.31-én | A céltartalék változása | Felhasznált összeg | Összeg 2007.12.31-én |
| Nyugdíjak – Személyzet | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Nyugdíjak – Egyéb | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Közös Betegségbiztosítási Rendszer | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| Összesen | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

millió EUR

Összeg 2006.12.31-én

A céltartalék változása

Felhasznált összeg

Összeg 2007.12.31-én

Nyugdíjak – Személyzet

29 204

1 844

(836)

30 212

Nyugdíjak – Egyéb

225

267

(11)

481

Közös Betegségbiztosítási Rendszer

2 771

96

(80)

2 787

Összesen

Összesen

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1.   Nyugdíjak – Személyzet

2007. december 31-én az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére (PSEO) vonatkozó szabályokat az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának legújabb, 2004. május 1-jétől érvényben lévő változata határozza meg. A személyzeti nyugdíjakra vonatkozó szabályok valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandók. A rendszer a nyugdíjak és támogatások különböző típusait (öregségi, rokkantsági, túlélő hozzátartozói nyugdíj) fedi le.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátásokat – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – a közösségi költségvetés finanszírozza. E kötelezettségek finanszírozására nem képeznek külön alapot, azonban a tagállamok az e kiadások finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztviselők a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelező járulék formájában.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2007. december 31-i taglétszám és a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Ez az értékelés kiterjedt a szolgálati időhöz és a rokkantsághoz kapcsolódó, valamint a túlélő hozzátartozókat megillető ellátásra (különböző nyugdíjtípusok és a rokkantsági ellátás). Az értékelés az IAS 19. standardban meghatározott módszertannal összhangban került végrehajtásra. Ez a számviteli standard előírja a munkáltató számára, hogy biztosításmatematikai kötelezettségeit folyamatos alapon határozza meg, figyelembe véve a munkavállaló munkában töltött élete során ígért ellátást, valamint az előrelátható jövedelemnövekedést.

Az e kötelezettség kiszámításához használt biztosításmatematikai értékelési módszer az úgynevezett halmozott jogosultságok módszere („projected unit credit” módszer). Az értékelés során a következő alapvető biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:

| 1. | A névleges leszámítolási kamatláb az euroövezet 2007. decemberi, a rendszerhez hasonló időtartamú (19 év) államkötvényein alapul, az azonos időtartamú, 2007. decemberi nem kamatozó euro-hozamgörbe becsléseként, amely 4,7 %. Az IAS 19 standard értelmében az inflációs rátát a nyugdíjrendszer teljes időtartamára érvényes várható inflációs rátaként kell meghatározni: ezt követően projekciót kell alkalmazni, ezért az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A várható hosszú távú inflációs ráta 2,3 %, így a reál diszkontráta 2,4 % volt. |
| --- | --- |

1.

A névleges leszámítolási kamatláb az euroövezet 2007. decemberi, a rendszerhez hasonló időtartamú (19 év) államkötvényein alapul, az azonos időtartamú, 2007. decemberi nem kamatozó euro-hozamgörbe becsléseként, amely 4,7 %. Az IAS 19 standard értelmében az inflációs rátát a nyugdíjrendszer teljes időtartamára érvényes várható inflációs rátaként kell meghatározni: ezt követően projekciót kell alkalmazni, ezért az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A várható hosszú távú inflációs ráta 2,3 %, így a reál diszkontráta 2,4 % volt.

| 2. | A halálozási táblázatok ugyanazok, mint amelyeket a kötelezettségek 2004-es értékelésekor használtak. („EU-2004 halálozási táblázat”). |
| --- | --- |

2.

A halálozási táblázatok ugyanazok, mint amelyeket a kötelezettségek 2004-es értékelésekor használtak. („EU-2004 halálozási táblázat”).

| 3. | Az általános bérnövekedés (GSG), amely megegyezik a nyugdíjak általános újraértékelésével, az 1996 és 2007 közötti időszak fizetéseinek és nyugdíjainak értékhelyesbítési statisztikáira alkalmazott 12 éves mozgó átlagon alapul, és 0,4 %-ot tesz ki; Az általános bérnövekedés mértékén túli egyedi béralakulást a 2007. évi előmenetelek figyelembevétele érdekében frissítették. Ez a tábla ismerteti az alkalmazotti besorolási osztályok és fizetési fokozatok szerinti egyedi béralakulási rátát, valamint a nyugdíjbavonulás várható évét 2008-től 2052-ig. |
| --- | --- |

3.

Az általános bérnövekedés (GSG), amely megegyezik a nyugdíjak általános újraértékelésével, az 1996 és 2007 közötti időszak fizetéseinek és nyugdíjainak értékhelyesbítési statisztikáira alkalmazott 12 éves mozgó átlagon alapul, és 0,4 %-ot tesz ki; Az általános bérnövekedés mértékén túli egyedi béralakulást a 2007. évi előmenetelek figyelembevétele érdekében frissítették. Ez a tábla ismerteti az alkalmazotti besorolási osztályok és fizetési fokozatok szerinti egyedi béralakulási rátát, valamint a nyugdíjbavonulás várható évét 2008-től 2052-ig.

| 4. | Az aktív tisztviselők nyugdíjba vonulásakor alkalmazott, családi állapotra vonatkozó együttható meghatározásakor a tisztviselők teljes népességének statisztikáit vették alapul, így az férfiaknál 90 %, nők esetében pedig 60 % – a valamikori tisztviselők (nyugdíjasok és fogyatékosok) esetében a tényleges családi állapotot vették figyelembe. |
| --- | --- |

4.

Az aktív tisztviselők nyugdíjba vonulásakor alkalmazott, családi állapotra vonatkozó együttható meghatározásakor a tisztviselők teljes népességének statisztikáit vették alapul, így az férfiaknál 90 %, nők esetében pedig 60 % – a valamikori tisztviselők (nyugdíjasok és fogyatékosok) esetében a tényleges családi állapotot vették figyelembe.

| 5. | A nyugdíjbavonulás feltételezett időpontja az, amikor a tisztviselő teljes ellátásra jogosult, figyelembe véve a korengedményes nyugdíjazás miatti csökkenést, valamint a késői, legkésőbb 65 éves korban történő nyugdíjba vonulás úgynevezett „Barcelona-bónuszát”. |
| --- | --- |

5.

A nyugdíjbavonulás feltételezett időpontja az, amikor a tisztviselő teljes ellátásra jogosult, figyelembe véve a korengedményes nyugdíjazás miatti csökkenést, valamint a késői, legkésőbb 65 éves korban történő nyugdíjba vonulás úgynevezett „Barcelona-bónuszát”.

A kötelezettségek a korábban meghatározott jogokat az alábbi személyekre fedik le:

| 1. | Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében részt vevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2007. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet; |
| --- | --- |

1.

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében részt vevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2007. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet;

| 2. | Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak); |
| --- | --- |

2.

Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak);

| 3. | Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

3.

Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| 4. | Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

4.

Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| 5. | Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

5.

Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| 6. | A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak). |
| --- | --- |

6.

A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak).

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének 2007. december 31-i népesség-adatait a Bizottság adatbázisából nyerték. Az e tanulmány keretében kapott eredmények összehasonlításra kerültek az előző, 2006. december 31-i biztosításmatematikai értékelés becsléseivel.

A legfontosabb pontok a következők:

| — | 2007. december 31-én a biztosításmatematikai kötelezettséget 34 567 millió EUR-ra értékelték. |
| --- | --- |

—

2007. december 31-én a biztosításmatematikai kötelezettséget 34 567 millió EUR-ra értékelték.

| — | A reál diszkontkamatláb a 2006. évi 1,9 %-ról 2007-ben 2,4 %-ra növekedett; ha figyelembe vesszük az általános bérnövekedés hatását is (0,5 % 2006-ban és 0,4 % 2007-ben), a nettó diszkont kamatláb a 2006. évi 1,4 %-ról 2007-ben 2,0 %-ra nőtt. Ez az egyik fő oka a kötelezettségek összességén belüli csökkenésének. |
| --- | --- |

—

A reál diszkontkamatláb a 2006. évi 1,9 %-ról 2007-ben 2,4 %-ra növekedett; ha figyelembe vesszük az általános bérnövekedés hatását is (0,5 % 2006-ban és 0,4 % 2007-ben), a nettó diszkont kamatláb a 2006. évi 1,4 %-ról 2007-ben 2,0 %-ra nőtt. Ez az egyik fő oka a kötelezettségek összességén belüli csökkenésének.

| — | A 2007. évi szolgáltatási költségeket 1 300 millió EUR-ra értékelték, a kamatköltséget pedig 1 313 millió EUR-ra. |
| --- | --- |

—

A 2007. évi szolgáltatási költségeket 1 300 millió EUR-ra értékelték, a kamatköltséget pedig 1 313 millió EUR-ra.

| — | A biztosításmatematikai nyereség becsült összege az év során 1 943 millió EUR volt. |
| --- | --- |

—

A biztosításmatematikai nyereség becsült összege az év során 1 943 millió EUR volt.

| — | A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 3 317 fővel növekedett. |
| --- | --- |

—

A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 3 317 fővel növekedett.

| — | A bruttó nyugdíjak és családi támogatások számítása a személyzeti szabályzaton alapul. |
| --- | --- |

—

A bruttó nyugdíjak és családi támogatások számítása a személyzeti szabályzaton alapul.

| — | A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben együtt szerepeltetik e jövőben teljesítendő kifizetésekkel (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében a Bizottság bevételei között tartanak nyilván). |
| --- | --- |

—

A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben együtt szerepeltetik e jövőben teljesítendő kifizetésekkel (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében a Bizottság bevételei között tartanak nyilván).

2.12.2.   Nyugdíjak – Egyéb

Ez magában foglalja a Bizottság tagjaival és korábbi tagjaival, valamint a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság intézményeivel, a Számvevőszékkel, a Tanács Főtitkárságával, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékével szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket. E fejezet első alkalommal a Parlament bizonyos tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.12.3.   Közös Betegségbiztosítási Rendszer

A becsült kötelezettségekre vonatkozó értékelés is készült, amelyet a Közösségek a nyugdíjas személyzettel kapcsolatban a Közös Betegségbiztosítási Rendszerbe fizetendő hozzájárulásokkal összefüggésben visel.

2.13.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2006.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átsorolás a rövid lejáratúak közé | Jelenérték-leszámítolás | Összeg 2007.12.31-én |
| Jogi ügyek | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Pénzügyi | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Állat-egészségügyi sürgősségi alap | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Egyéb | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| Összesen | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

millió EUR

Összeg 2006.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átsorolás a rövid lejáratúak közé

Jelenérték-leszámítolás

Összeg 2007.12.31-én

Jogi ügyek

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Nukleáris létesítmények leszerelése

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Pénzügyi

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Állat-egészségügyi sürgősségi alap

0

21

0

0

0

0

21

Egyéb

3

1

(1)

0

0

3

Összesen

Összesen

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Jogi ügyek

Ez a 2008 után a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg fizetendő összegek becslése. Ennek legnagyobb része – 277 millió EUR – az EMGA Garanciarészlege kiadásainak pénzügyi korrekciójával kapcsolatos, 2007. december 31-én függőben lévő bírósági ügyeket, valamint a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó egyéb bírósági ügyeket érinti.

Nukleáris létesítmények leszerelése

2002-ben egy független szakértőkből álló konzorcium vizsgálatot végzett a KKK nukleáris létesítményeinek leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekről. A pénzügyi kimutatásba beállítandó céltartalék alapjául az 1 145 millió EUR-s becslésük szolgál (amely tartalmazza a „zöldmezős” lehetőség megvalósításához, vagyis valamennyi épület teljes eltávolításához szükséges, 76 millió EUR-sra becsült költséget is). A Közösségek számviteli szabályaival összhangban ezt a céltartalékot indexálták az infláció miatt (2,5 %-os kulccsal), majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2007. december 31-én az így kiszámított céltartalék összege 960 millió EUR-t tesz ki, amelyből levonva az eddig az időpontig felmerült 138 millió EUR-s költségeket, 822 millió EUR-t eredményez, amely a várhatóan 2008-ban (78 millió EUR), illetve azután (744 millió EUR) felhasználásra kerülő összegekre oszlik.

Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 30 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg beállított összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Az 1998-as és a 2001-es KKV garanciakeret keretében az Európai Beruházási Alap (EBA) jogosult saját nevében, de a Közösségek megbízásából és kockázatára garanciákat kibocsátani. A lehívott és a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A mérlegkészítés napján a pénzügyi céltartalék mindkét eszköz pénzügyi közvetítőkkel szembeni kifizetési kötelezettségeinek felel meg, levonva az adott időpontig benyújtott nettó kifizetési igényeket. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat (a kamatmentes euro-swap görbe segítségével) nettó jelenértékükre diszkontálják.

Az állat-egészségügyi sürgősségi alapra képzett céltartalékok

E céltartalék a Közösségek által az állat-egészségügyi sürgősségi alap keretében egyes állatbetegségek kitörése esetében a különböző tagállamoknak fizetett hozzájárulások becslését tartalmazza, és összesen 42 millió EUR-t tesz ki (2006: 35 millió EUR), amely a várhatóan 2008-ban (21 millió EUR), illetve azután (21 millió EUR) felhasználásra kerülő összegekre oszlik. Azon 9 millió EUR, amelynek kifizetéséről már megállapodás született, a tagállamokkal szembeni kötelezettségek között szerepel.

2.14.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.14.1.   Hitelek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Egyenleg 2006.12.31-én | Új hitelfelvétel | Visszafizetések | Árfolyam- különbözetek | A könyv szerinti érték változásai | Egyenleg 2007.12.31-én |
| MFA | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| Euratom | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| Összesen | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

millió EUR

Megnevezés

Egyenleg 2006.12.31-én

Új hitelfelvétel

Visszafizetések

Árfolyam- különbözetek

A könyv szerinti érték változásai

Egyenleg 2007.12.31-én

MFA

969

0

(177)

0

0

792

Euratom

442

39

(1)

0

2

482

Felszámolás alatt álló ESZAK

463

0

(2)

(37)

0

424

Összesen

Összesen

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

A hitelfelvétel megoszlása rövid és hosszú lejárat szerint

| millió EUR |
| --- |
| Hitelek | 1 éven belüli lejárat | 1 éven túli lejárat | Összesen 2007.12.31-én |
| MFA | 60 | 732 | 792 |
| Euratom | 0 | 482 | 482 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 71 | 353 | 424 |
| Összesen | 131 | 1 567 | 1 698 |

millió EUR

Hitelek

1 éven belüli lejárat

1 éven túli lejárat

Összesen 2007.12.31-én

MFA

60

732

792

Euratom

0

482

482

Felszámolás alatt álló ESZAK

71

353

424

Összesen

Összesen

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Ez a megnevezés az Európai Közösségek egy éven túli lejáratú hitelfelvételeit tartalmazza (az adatok nem tartalmazzák a garanciaalap összegeit). A hitelfelvételek magukban foglalják a tanúsítvánnyal alátámasztott adósságokat is, amelyek (kiszűrés után) 1 344 millió EUR-t tesznek ki (2006: 1 502 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint – a felszámolás alatt álló ESZAK hitelfelvételei esetében – a felmerült kezdeti tranzakciós költség éves értékcsökkenésének, és a tényleges kamatláb módszernek megfelelően kerül kiszámításra. A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Hitelek | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Hitelek

2007.12.31.

2006.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2.   Kereskedési céllal tartott kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A felszámolás alatt álló ESZAK swap-ügyletei | Egyenleg 2007.12-31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Hosszú lejáratú | 7 | 8 |
| Rövid lejáratú | 4 | 0 |
| Összesen | 11 | 8 |

millió EUR

A felszámolás alatt álló ESZAK swap-ügyletei

Egyenleg 2007.12-31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Hosszú lejáratú

7

8

Rövid lejáratú

4

0

Összesen

Összesen

11

11

8

8

További részleteket lásd a kereskedési céllal tartott eszközöknél, a fenti 2.3.4.2. pontban.

2.3.4.2.

2.15.   EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Pénzügyi lízing kötelezettségek | 1 519 | 1 534 |
| Részletekben kifizetett épületek | 427 | 425 |
| Egyéb | 43 | 61 |
| Összesen | 1 989 | 2 020 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Pénzügyi lízing kötelezettségek

1 519

1 534

Részletekben kifizetett épületek

427

425

Egyéb

43

61

Összesen

Összesen

1 989

2 020

Ide tartoznak az egy éven túl esedékes lízingkötelezettségek (lásd a fenti 2.2. pontot), és a Bizottság által vásárolt bizonyos épületekhez kapcsolódó összegek, ahol a vételár részletekben kerül kifizetésre. Ez nem jelent lízingszerződést, mivel a tulajdonjog azonnal átszállt a Bizottságra.

2.2.

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.16.   RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2006.12.31-én | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átvezetések más megnevezésekből/-be | Jelenérték-leszámítolás | Összeg 2007.12.31-én |
| Jogi ügyek | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Állat-egészségügyi sürgősségi alap | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Pénzügyi céltartalékok | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Egyéb | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| Összesen | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

millió EUR

Összeg 2006.12.31-én

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átvezetések más megnevezésekből/-be

Jelenérték-leszámítolás

Összeg 2007.12.31-én

Jogi ügyek

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Nukleáris létesítmények leszerelése

64

0

0

(30)

42

2

78

Állat-egészségügyi sürgősségi alap

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Pénzügyi céltartalékok

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Egyéb

35

0

(4)

0

(22)

0

9

Összesen

Összesen

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Ide a céltartalékok egy éven belül esedékessé váló része tartozik.

2.17.   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

E megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hónapon belül esedékes hitelfelvételek és egyéb kötelezettségek 131 millió EUR-s összegét (2.14.1. megjegyzés), valamint a kereskedési céllal tartott kötelezettségekhez kapcsolódó 4 millió EUR-t (2.14.2. megjegyzés) tartalmazza.

2.14.1.

2.14.2.

2.18.   „SZÁLLÍTÓI” KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek | 65 | 60 |
| Folyó kötelezettségek | 13 939 | 24 723 |
| Egyéb kötelezettségek | 189 | 220 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 81 187 | 69 077 |
| Összesen | 95 380 | 94 080 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

65

60

Folyó kötelezettségek

13 939

24 723

Egyéb kötelezettségek

189

220

Passzív időbeli elhatárolások

81 187

69 077

Összesen

Összesen

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1.   Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Pénzügyi lízing kötelezettségek | 32 | 28 |
| Egyéb | 33 | 32 |
| Összesen | 65 | 60 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Pénzügyi lízing kötelezettségek

32

28

Egyéb

33

32

Összesen

Összesen

65

65

60

60

2.18.2.   Folyó kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Típus | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Tagállamok | 12 328 | 22 943 |
| Szállítók és egyéb | 2 244 | 2 888 |
| A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek | (633) | (1 108) |
| Összesen | 13 939 | 24 723 |

millió EUR

Típus

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Tagállamok

12 328

22 943

Szállítók és egyéb

2 244

2 888

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

(633)

(1 108)

Összesen

Összesen

13 939

13 939

24 723

24 723

A folyó kötelezettségek közé főként a Bizottság által a támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében.

Az érintett költségtérítési igényeket figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során (lásd a lenti 2.18.3. megjegyzést). Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként kell könyvelni, míg a nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a támogathatóság ellenőrzésére váró tételek számláján. Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, a folyó kötelezettségek alatt a fizetendő nettó összegeket szerepeltetik.

2.18.3.

Az e megnevezésben szereplő nagy csökkenés oka elsősorban a folyó kötelezettségek és az elhatárolt kiadások megnevezései közötti összegek mozgása. Ez a számviteli rendszer év végi korai lezárása miatt merült fel, ami az előző évhez képest alacsonyabb, kötelezettségként rögzített összeget eredményezett. Ez azt is jelentette, hogy az elhatárolt költségek 2006-hoz képest magasabbak voltak, mivel a korábban kötelezettségként rögzített összegeket az elhatárolt költségeknél kellett rögzíteni.

Tagállamok

Az itt szereplő összegek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett 6 287 millió EUR-s költségtérítési igényekkel kapcsolatosak, valamint tartalmaznak 5 889 millió EUR-t, amely a tagállamok felé esedékes a 2007 végén készített költségvetés-módosítás következtében (2006: 7 415 millió).

Szállítók és egyéb

E fejezetben szerepelnek a támogatási tevékenységekhez kapcsolódó összegek mellett azok a kötelezettségek is, amelyek a közbeszerzési eljárások következtében keletkeztek. Ez a fejezet foglalja magában számos közszervezettel (egyetemekkel, intézetekkel, kereskedelmi kamarákkal, az ENSZ-szel, az EBB-vel, stb.) és nem konszolidált intézménnyel, beleértve az EFA-t is, szembeni kötelezettségeket is.

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

A kötelezettségek 633 millió EUR-val csökkentek, amely a beérkezett, de még nem ellenőrzött visszatérítési igények azon része, amelyeket nem ítéltek támogathatónak. A legfontosabb tételek a következő főigazgatóságokat érintik: DG REGIO (229 millió EUR), DG EMPL (194 millió EUR), DG AGRI (109 millió EUR), DG ENV (20 millió EUR), valamint DG FISH (21 millió EUR).

Elsősorban a közbeszerzési tevékenységgel összefüggésben 18 milliós EUR-s egyenleg marad nyitva ellenőrzésére váró számlaként. Ez azon beérkezett számlákhoz és visszatérítési igényekhez kapcsolódik, amelyek esetében a számlákat még egyeztetni kell a leszállított árukkal, szolgáltatásokkal, valamint az előfinanszírozási igényekkel.

2.18.3.   Passzív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Elhatárolt költségek | 80 937 | 68 937 |
| Halasztott bevételek | 47 | 26 |
| Egyéb | 203 | 114 |
| Összesen | 81 187 | 69 077 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Elhatárolt költségek

80 937

68 937

Halasztott bevételek

47

26

Egyéb

203

114

Összesen

Összesen

81 187

81 187

69 077

69 077

Az elhatárolt költségek legjelentősebb tételei az EMGA kiadásaihoz kapcsolódnak. Ez 2007. december 31-én 45,5 milliárd EUR-t tett ki, szemben az előző évi 45,2 milliárd EUR-val. A főbb összegek a következők voltak: 28,6 milliárd EUR (2006-ban 26,6 milliárd EUR) a 2007. október 16. és december 31. között felmerült kiadások fedezésére, amelyet a tagállamok 2008. januárjában és februárjában közöltek és fizettek be; 13,8 milliárd EUR (2006-ban 16,7 milliárd EUR) a közvetlen támogatások fedezésére (ez olyan 2007-ben felmerült jogosultságokat tartalmaz, amelynek pénzügyi vonzata 2008-ban jelentkezik); 3,1 milliárd EUR a cukorágazat átmeneti szerkezetátalakításához kapcsolódóan.

Ugyancsak jelentős összeget képviselnek a strukturális alapokkal kapcsolatban elhatárolt költségek (ez a programműködtetőknél, illetve a kifizető hatóságoknál 2007. december 31-ig felmerült olyan támogatható kiadásokból áll, amelyekre a Közösségekhez még nem érkezett kifizetési kérelem). A főbb összegek a következők voltak: az EMVA esetében 6,7 milliárd EUR, az ERFA 2000–2006, ISPA innovációs intézkedések esetében 16,9 milliárd EUR (2006: 12,2 milliárd EUR), az ESZA esetében 7,8 milliárd EUR (2006: 5,6 milliárd EUR). A fennmaradó 3,9 milliárd EUR-s összeg egyéb szakpolitikákkal kapcsolatban elhatárolt kiadásokat foglal magában, amiből a kutatás teszi ki a legjelentősebb részt (mintegy 1,2 milliárd EUR elhatárolva).

Amint a fenti 2.18.2. megjegyzésben említésre került, ezen összegek 2006-hoz viszonyított növekedése a számviteli rendszer év végi korábbi lezárásának tudható be.

2.18.2.

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.19.   TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2007.12.31-én | Egyenleg 2006.12.31-én |
| Valós érték tartalék | 7 | 4 |
| Egyéb tartalékok: |
| Garanciaalap | 1 118 | 1 253 |
| Újraértékelési tartalék | 57 | 57 |
| Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek | 1 525 | 1 459 |
| Egyéb | 99 | 82 |
| Összesen | 2 799 | 2 851 |
| Összesen | 2 806 | 2 855 |

millió EUR

Egyenleg 2007.12.31-én

Egyenleg 2006.12.31-én

Valós érték tartalék

7

7

4

4

Egyéb tartalékok:

Garanciaalap

1 118

1 253

Újraértékelési tartalék

57

57

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

1 525

1 459

Egyéb

99

82

Összesen

2 799

2 799

2 851

2 851

Összesen

Összesen

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1.   Valós érték tartalék

A számviteli szabályokkal összhangban az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

2.19.2.   Egyéb tartalékok

Garanciaalap

A garanciaalap működésére vonatkozóan lásd még a 2.3.3. megjegyzést. Ez a tartalék az alap által garantált kintlévő összeg 9 %-os előirányzott összegét foglalja magában, amelyet eszközként kell tartani. Amint azt korábban már kifejtettük, az alap e 9 %-os célösszegen felüli valamennyi eszköztöbblete visszafizetésre kerül a költségvetésbe.

2.3.3.

Újraértékelési tartalék

Az újraértékelési alap az ingatlanok, gépek és berendezések újraértékelését tartalmazza. Az év végi 57 millió EUR-s egyenleg a Bizottság ingatlanainak értékhelyesbítéséhez kapcsolódik, amelyre már az új számviteli szabályokra való áttérés előtt sor került.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek tartaléka

Ezen összegek a Közösségek hitelfelvételi és -nyújtási műveleteihez kapcsolódó tartalékokat foglalják magukban. A legnagyobb összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékaihoz kapcsolódik, amelyek közül a legnagyobb a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek tartaléka. E tartalékot az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre, és 2007. december 31-én összesen 1 169 millió EUR-t tett ki.

2.20.   A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| A tagállamoktól lehívandó összegek 2006. december 31-én | 67 073 |
| A 2006-os költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 848 |
| A Garanciaalap tartalékának változása | (135) |
| Egyéb tartalékalap-változások | 79 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2006-os eredmény allokációja | 23 |
| A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete) | (7 462) |
| A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2007. december 31-én | 61 426 |

millió EUR

Összeg

A tagállamoktól lehívandó összegek 2006. december 31-én

67 073

67 073

A 2006-os költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 848

A Garanciaalap tartalékának változása

(135)

Egyéb tartalékalap-változások

79

Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2006-os eredmény allokációja

23

A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete)

(7 462)

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2007. december 31-én

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2007. december 31-én

61 426

61 426

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely 2007. december 31-ig már felmerült a Közösségeknél, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményelszámolás szemléletű számviteli szabályok értelmében igen sok kiadás kerül lekönyvelésre az N. évben, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N + 1. évben, az N + 1. év költségvetéséből kerül sor. Az e kötelezettségek számláin (jogcímeken) való szerepeltetés és az a tény, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez kapcsolódnak. A tagállamok felé esedékes összeg a 2007. október 16. és december 31. közötti időszakra 28,6 milliárd EUR volt. A lehívandó összegek többségét valójában a tagállamok a költségvetési év végét követő kevesebb mint 12 hónapon belül kifizetik, a következő év költségvetésének részeként.

Lényegében egyedül a Közösség által a személyzetnek nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb időszak alatt fizetnek ki, és amelyek finanszírozását a tagállamok éves költségvetési hozzájárulásaiból biztosítják. Az alábbiakban csupán tájékoztatási céllal szerepel a jövőbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése:

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Rövid táv: 2008-ban fizetendő összegek | 981 |
| Hosszú táv: 2008 után fizetendő összegek | 32 499 |
| Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2007.12.31-én | 33 480 |

millió EUR

Összeg

Rövid táv: 2008-ban fizetendő összegek

981

Hosszú táv: 2008 után fizetendő összegek

32 499

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2007.12.31-én

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2007.12.31-én

33 480

33 480

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell fizetni a tagállamoknak.

3.   MEGJEGYZÉSEK A GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1.   BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007 | 2006 |
| Bevétel saját forrásokból: | 3.1.1 | | |
| GNI-alapú források | | 73 922 | 70 134 |
| HÉA-alapú források | | 19 442 | 17 207 |
| Hagyományos saját források: |
| Mezőgazdasági vámok | | 1 429 | 1 300 |
| Vámok | | 15 288 | 13 764 |
| Cukorilleték | | (36) | 183 |
| Hagyományos saját források összesen | | 16 681 | 15 247 |
| Költségvetési kiigazítások | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) | | 147 | 135 |
| Összesen | | 112 084 | 105 118 |

millió EUR

Megjegyzés

2007

2006

Bevétel saját forrásokból:

3.1.1

3.1.1

GNI-alapú források

73 922

70 134

HÉA-alapú források

19 442

17 207

Hagyományos saját források:

Mezőgazdasági vámok

1 429

1 429

1 300

1 300

Vámok

15 288

15 288

13 764

13 764

Cukorilleték

(36)

(36)

183

183

Hagyományos saját források összesen

16 681

15 247

Költségvetési kiigazítások

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat)

147

135

Összesen

Összesen

112 084

112 084

105 118

105 118

Az Európai Közösségek működési bevételeinek fő eleme a saját forrásokból származó bevétel. A kiadások túlnyomó részét így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét teszik ki.

3.1.1.   Bevétel saját forrásokból

A saját források három csoportra oszthatók: hagyományos saját források, HÉA-alapú források és GNI-alapú források. A hagyományos saját forrásokon belül megkülönböztethetünk mezőgazdasági vámokat, cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült Királyságnak fizetett visszatérítés) is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a hagyományos saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

A HÉA-alapú saját források egy egységes kulcsnak a – valamennyi tagállam esetében a GNI maximum 50 %-ában meghatározott – harmonizált HÉA-alapra történő alkalmazásából erednek. A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt hagyományos saját források, HÉA-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére.

E bevételek növekedése közvetlenül a 2006-hoz képest megemelkedett 2007-es költségvetési bevételhez köthető (6 milliárd EUR emelkedés). Konkrétabban, a vámok esetében az import értékének emelkedése, az átlagos vámtarifa emelkedése, valamint Bulgária és Románia csatlakozása eredményezett magasabb bevételeket. A HÉA-bevételek a HÉA-alap emelkedését követően növekedtek, amit az egységes kulcs enyhe csökkenése ellensúlyozott. Mivel a fennmaradó bevételi igényeket a GNI-alapú források fedezik, e források a megnövekedett költségvetési kiadásoknak megfelelően emelkedtek.

3.1.2.   Költségvetési kiigazítások

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2006. évi költségvetési többletet (1 848 millió EUR), amelyet a következő évben a Közösségnek saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetlenül térítenek vissza a tagállamoknak – így bevételt jelent 2007-re. Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat szerint az Egyesült Királyság korrekcióban részesül a költségvetési egyensúlyhiányok tekintetében. Mivel ezt az összeget a többi tagállam finanszírozza, így az nem befolyásolja a költségvetési és a gazdasági eredményt. E fejezetben azonban 57 millió EUR-s összeget számoltak el, ami a költségvetési célokra használt euroárfolyam és az EMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható (lásd az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének (3) bekezdését).

3.2.   EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007 | 2006 |
| Pénzbírságok | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Mezőgazdasági illetékek | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Kiadások visszafizettetése: | 3.2.3 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 93 | 50 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 10 | (22) |
| Decentralizált irányítás | | 133 | 8 |
| Megosztott irányítás | | 577 | 1 244 |
| Közös irányítás | | 1 | 16 |
| Összesen | | 814 | 1 296 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek: | 3.2.4 | | |
| Személyzet | | 908 | 856 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | | 26 | 23 |
| Egyéb igazgatási bevételek | | 181 | 103 |
| Összesen | | 1 115 | 982 |
| Egyéb működési bevételek: | 3.2.5 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 23 | 43 |
| Árfolyamnyereség | | 276 | 111 |
| Egyéb | | 879 | 2 024 |
| Összesen | | 1 178 | 2 178 |
| Összesen | | 9 080 | 8 368 |

millió EUR

Megjegyzés

2007

2006

Pénzbírságok

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Mezőgazdasági illetékek

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Kiadások visszafizettetése:

3.2.3

3.2.3

Közvetlen centralizált irányítás

93

50

Közvetett centralizált irányítás

10

(22)

Decentralizált irányítás

133

8

Megosztott irányítás

577

1 244

Közös irányítás

1

16

Összesen

814

1 296

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

3.2.4

3.2.4

Személyzet

908

856

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

26

23

Egyéb igazgatási bevételek

181

103

Összesen

1 115

982

Egyéb működési bevételek:

3.2.5

3.2.5

Kiigazítások/céltartalékok

23

43

Árfolyamnyereség

276

111

Egyéb

879

2 024

Összesen

1 178

2 178

Összesen

Összesen

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1.   Pénzbírságok

E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A fentiek nem tartalmaznak egy 899 millió EUR-s pénzbírságot, amelyről az Európai Bizottság 2008. februárjában értesített egy szoftvergyártó vállalkozást folyamatos versenyellenes magatartása miatt. Ugyanezen vállalkozás, amelyet 2006-ban 280 millió EUR-ra, 2004. márciusában pedig 497 millió EUR-ra büntettek meg, fellebbezett e legutóbbi pénzbírság ellen.

3.2.2.   Mezőgazdasági illetékek

Ide tartozik a 232 millió EUR-t kitevő tejilleték (2006: 436 millió EUR), valamint a cukorilleték 2 402 millió EUR értékben (2006: 1 259 millió EUR). A tejilleték lényegében olyan piacirányítási eszköz, amelynek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető. A cukorilleték a cukorágazat szerkezetátalakítási alapjához kapcsolódik, amely alapján a cukorágazat reformja csökkentette a cukor belső piaci árát, hogy csökkenjen az uniós ár és a nemzetközi ár közötti különbség. Annak érdekében, hogy a kevésbé versenyképes cukortermelőket a piac elhagyására ösztönözzék, önfinanszírozó szerkezetátalakítási alapot hoztak létre, amelyet a cukortermelőkre kivetett átmeneti adóból származó, célhoz kötöttnek minősülő bevételből finanszíroznak. A rendszer négy évig működik. Meghatározott rendeltetésű bevételnek tekintendő.

3.2.3.   Kiadások visszafizettetése

Ez a fejezet egyrészt az ellenőrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt beszedési megbízásokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják, másrészt a tagállamok által az EMGA-ból kifizetett összegek kedvezményezettjei számára kibocsátott beszedési megbízásokat. Emellett tartalmazza az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést. Nem tartalmazza azonban a közösségi kiadásokkal kapcsolatos összes visszafizettetést, különösképpen nem a jelentős kiadási területnek minősülő strukturális intézkedések területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli beszedési megbízás kibocsátását. A közösségi számviteli szabályokkal összhangban az előfinanszírozási összegek visszafizettetése szintén nem bevételként szerepel. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetésével kapcsolatos további információkat lásd az E.6. szakaszban.

E.6.

Kiadások visszafizettetése: Megosztott irányítás

Az ezen alfejezet alatt nyilvántartott 577 millió EUR-s összeg két részből áll: 500 millió EUR az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, valamint 77 millió EUR a strukturális alapok intézkedéseire.

a)   Mezőgazdaság, EMGA

A mezőgazdaságon belül az e fejezetben éves bevételként rögzített összegek 500 millió EUR-t tesznek ki a következő megoszlásban:

| — | az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 532 millió EUR értékben, amelyből levonásra kerül az elhatárolt bevételek év végi 172 millió EUR-s csökkenése, |
| --- | --- |

—

az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 532 millió EUR értékben, amelyből levonásra kerül az elhatárolt bevételek év végi 172 millió EUR-s csökkenése,

| — | a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett, csalásokból és szabálytalanságokból származó visszafizettetések 247 millió EUR összegben, |
| --- | --- |

—

a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett, csalásokból és szabálytalanságokból származó visszafizettetések 247 millió EUR összegben,

| — | 107 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2007 végén 902 millió EUR, a 2006. év végi 1 009 millió EUR-hoz képest) – lásd az E.2.10.2.2. megjegyzést is. |
| --- | --- |

—

107 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2007 végén 902 millió EUR, a 2006. év végi 1 009 millió EUR-hoz képest) – lásd az E.2.10.2.2. megjegyzést is.

E.2.10.2.2.

2007. december 31-én az EMGA-ból kifizetett olyan összegek, amelyek még be nem fejezett ellenőrzéseket követően jövőbeli korrekciók tárgyát képezik, 1,5 milliárd EUR-t tettek ki. Ez az összeg a mérlegen kívüli tételek között szerepel függő követelésként (lásd az E.5.4.1. megjegyzést).

E.5.4.1.

b)   Strukturális intézkedések

Az e fejezetben található strukturális intézkedések alatt szereplő kiadások visszafizettetéséből származó összeg 77 millió EUR-t tett ki. Ugyanez az összeg 2006-ban 483 millió EUR-val magasabb volt az ez évinél – ez elsősorban annak a bizottsági határozatnak tudható be, amely az ERFA-ból egy tagállamnak nyújtott támogatást csökkentette, ennek következtében 2006-ban 418 millió EUR-t bevételként könyveltek el.

Ezen alfejezet tartalmazza az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott beszedési megbízásokat 113 millió EUR összegben, a Szolidaritási Alaphoz kapcsolódó 6 millió EUR-s beszedési megbízást, valamint az elhatárolt bevételek év végi eltérését (42) millió EUR összegben. Beszedési megbízásokat csak a következő esetekben bocsátanak ki:

| — | a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok, |
| --- | --- |

—

a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok,

| — | egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes kifizetett előfinanszírozást és időközi kifizetést lefedő, elegendő támogatható kiadást bizonyító iratot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható, |
| --- | --- |

—

egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes kifizetett előfinanszírozást és időközi kifizetést lefedő, elegendő támogatható kiadást bizonyító iratot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható,

| — | a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt. |
| --- | --- |

—

a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt.

A kiadások visszafizettetésére 2007-ben összesen 119 millió EUR összegben kibocsátott beszedési megbízásokat a következőképpen lehet felosztani: 6 millió EUR a Szolidaritási Alap számára, 6 millió EUR a 2006-ban elfogadott pénzügyi korrekciókra, 18 millió EUR a 2007-ben elfogadott pénzügyi korrekciókra, valamint 89 millió EUR a nem pénzügyi korrekcióként besorolt beszedési megbízásokra. A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb beszedési megbízások az előfinanszírozások visszafizetését érintik (35 millió EUR), amelyből 20 millió EUR-t tettek ki a 2007-ben elfogadott pénzügyi korrekciók. Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási fejezetében számolják el őket.

A folyamatban lévő, tagállamoktól visszatérítendő lehetséges pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó 2,9 milliárd EUR-s összeget függő követelésként tüntették fel (lásd az E.5.4.1. megjegyzést).

E.5.4.1.

Kiadások visszafizettetése: Egyéb irányítási típusok

Ezen alfejezet tartalmazza az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott beszedési megbízásokat 194 millió EUR összegben, valamint az elhatárolt bevételek év végi eltérését (52 millió EUR összegben). Az egyéb irányítási típusoknál szereplő egyéb visszafizettetések az előfinanszírozások visszafizetését érintik (162 millió EUR). Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási fejezetében számolják el őket.

3.2.4.   Az igazgatási tevékenységből származó bevételek

Ezek a bevételek a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók – nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

3.2.5.   Egyéb működési bevételek

E címen belül 296 millió EUR (2006: 358 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez kapcsolódik. A tavalyi évhez képest az egyéb működési bevételekben tapasztalt csökkenés egyik fő oka, hogy az az előző évben tartalmazott egy 397 millió EUR összegű, az EMGA-követelésekben bekövetkezett értékcsökkenés csökkenéséhez kapcsolódó bevételt. Emellett a tavalyi év folyamán első alkalommal a mérleg tartalmazott egy 778 millió EUR összegű előfinanszírozást is, melynek ellentételezése szintén ebben a fejezetben jelenik meg – az összeg legnagyobb része, 652 millió EUR, a schengeni eszköz keretében került kifizetésre. 2007-ben ugyanez az adat 33 millió EUR.

E fejezet tartalmazza az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez kapcsolódókat. Ezek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek.

3.5.

3.3.   IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Személyzeti kiadások | 4 289 | 3 998 |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 343 | 348 |
| Egyéb igazgatási kiadások | 2 488 | 2 273 |
| Összesen | 7 120 | 6 619 |

millió EUR

2007

2006

Személyzeti kiadások

4 289

3 998

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

343

348

Egyéb igazgatási kiadások

2 488

2 273

Összesen

Összesen

7 120

7 120

6 619

6 619

Ezek az igazgatási kiadások a Közösségek tevékenységeinek részeként keletkeztek, és közéjük tartoznak a személyzeti, illetve az immateriális javakkal, valamint az ingatlanokkal, gépekkel és berendezésekkel kapcsolatos költségek (pl. értékcsökkenés, karbantartási költségek).

3.4.   MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007 | 2006 |
| Elsődleges működési költségek: | 3.4.1 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 9 504 | 12 273 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 1 185 | 677 |
| Decentralizált irányítás | | 1 978 | 1 809 |
| Megosztott irányítás | | 89 778 | 90 828 |
| Közös irányítás | | 949 | 34 |
| Összesen | | 103 394 | 105 621 |
| Egyéb működési kiadások: | 3.4.2 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 260 | 116 |
| Árfolyamveszteségek | | 399 | 126 |
| Egyéb | | 629 | 940 |
| Összesen | | 1 288 | 1 182 |
| Összesen | | 104 682 | 106 803 |

millió EUR

Megjegyzés

2007

2006

Elsődleges működési költségek:

Elsődleges működési költségek:

3.4.1

3.4.1

Közvetlen centralizált irányítás

9 504

12 273

Közvetett centralizált irányítás

1 185

677

Decentralizált irányítás

1 978

1 809

Megosztott irányítás

89 778

90 828

Közös irányítás

949

34

Összesen

103 394

103 394

105 621

105 621

Egyéb működési kiadások:

Egyéb működési kiadások:

3.4.2

3.4.2

Kiigazítások/céltartalékok

260

116

Árfolyamveszteségek

399

126

Egyéb

629

940

Összesen

1 288

1 288

1 182

1 182

Összesen

Összesen

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1.   Elsődleges működési költségek

Az Európai Közösségek működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A kiadások többsége (87 %) a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint az EMGA-kiadások és strukturális intézkedések.

A működési kiadásoknál tapasztalt csökkenés nagy része annak a ténynek tulajdonítható, hogy 2006 óta néhány finanszírozott projekt megszűnés alatt állt, míg más projektek esetében a 2006-ban tervezetthez képest sokkal kisebb előrehaladást értek el. Főleg a fent említett okoknak köszönhetően a megosztott irányítás terén 4,5 milliárd EUR csökkenés következett be a strukturális intézkedések – elsősorban az ERFA – tekintetében. E csökkenést részben ellensúlyozta egy 3,3 milliárd EUR-s emelkedés a mezőgazdasági kiadásokban, az új vidékfejlesztési alap – az EMVA – bevezetése következtében.

A közvetlen centralizált irányítású kiadásokban bekövetkezett 2,7 milliárd EUR-s csökkenést részben ellensúlyozta a közös irányítású kiadások 0,9 milliárd EUR-s növekedése, amelyet e projektek jobb besorolása eredményezett. A fennmaradó csökkenést ugyancsak a fent említett okokkal lehet magyarázni, vagyis néhány projekt megszűnésével és más projekteknek a 2006-ban tervezetthez képest kevésbé előrehaladott állapotával.

3.4.2.   Egyéb működési kiadások

Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi tevékenységeken keletkezettek kivételével – az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

3.6.

Az „egyéb” alfejezet előfinanszírozási korrekciókat, valamint a bizottsági követeléseken leírt összegeket/veszteségeket tartalmaz. Szintén ide tartozik 224 millió EUR, amely a CARDS-program koszovói, szerbiai és montenegrói végrehajtását irányító konszolidált ügynökséghez kapcsolódik.

3.5.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Osztalékbevétel (kockázati tőkealapokban lévő befektetésekből) | 6 | 6 |
| Kamatbevétel: |
| Előfinanszírozásból | 33 | 43 |
| Késedelmes fizetésekből | 81 | 65 |
| Swapügyletekhez kapcsolódó | 19 | 20 |
| Értékesíthető eszközökből | 97 | 92 |
| Kölcsönökből | 106 | 96 |
| Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből | 263 | 123 |
| Egyéb | 12 | 1 |
| Összesen | 611 | 440 |
| Egyéb pénzügyi bevételek: |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 6 | 25 |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése miatti veszteségek visszaírása | 1 | 2 |
| Egyéb | 23 | 104 |
| Összesen | 30 | 131 |
| Jelenérték-kiigazítás | 24 | 43 |
| Árfolyamnyereség | 3 | 1 |
| Összesen | 674 | 621 |

millió EUR

2007

2006

Osztalékbevétel (kockázati tőkealapokban lévő befektetésekből)

Osztalékbevétel

6

6

6

6

Kamatbevétel:

Előfinanszírozásból

33

43

Késedelmes fizetésekből

81

65

Swapügyletekhez kapcsolódó

19

20

Értékesíthető eszközökből

97

92

Kölcsönökből

106

96

Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből

263

123

Egyéb

12

1

Összesen

611

611

440

440

Egyéb pénzügyi bevételek:

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

6

25

A befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése miatti veszteségek visszaírása

1

2

Egyéb

23

104

Összesen

30

30

131

131

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

24

24

43

43

Árfolyamnyereség

Árfolyamnyereség

3

3

1

1

Összesen

Összesen

674

674

621

621

A Közösségek pénzügyi bevételei az általános költségvetésből vagy felvett hitelekből nyújtott kölcsönök, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és derivatív eszközök kamataiból származnak. A bankszámlákon és rövid lejáratú bankbetéteken is keletkezik kamatjövedelem.

3.6.   PÉNZÜGYI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Kamatkiadások: |
| Lízing | 101 | 102 |
| Swapügyletekhez kapcsolódó | 17 | 16 |
| A felvett hitelekhez kapcsolódó | 91 | 81 |
| Egyéb | 5 | 1 |
| Összesen | 214 | 200 |
| Egyéb pénzügyi kiadások: |
| Pénzügyi rendelkezések kiigazításai | 11 | 38 |
| Költségvetési eszközök pénzügyi költségei | 57 | 55 |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 9 | 0 |
| Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése | 15 | 10 |
| Egyéb | 35 | 23 |
| Összesen | 127 | 126 |
| Jelenérték-kiigazítás | 7 | 0 |
| Árfolyamveszteségek | 6 | 5 |
| Összesen | 354 | 331 |

millió EUR

2007

2006

Kamatkiadások:

Lízing

101

102

Swapügyletekhez kapcsolódó

17

16

A felvett hitelekhez kapcsolódó

91

81

Egyéb

5

1

Összesen

214

214

200

200

Egyéb pénzügyi kiadások:

Pénzügyi rendelkezések kiigazításai

11

38

Költségvetési eszközök pénzügyi költségei

57

55

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

9

0

Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése

15

10

Egyéb

35

23

Összesen

127

127

126

126

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

7

7

0

0

Árfolyamveszteségek

Árfolyamveszteségek

6

6

5

5

Összesen

Összesen

354

354

331

331

Az Európai Közösségeknél felmerülő főbb pénzügyi kiadások kamatkiadások, elsősorban a pénzügyi lízingszerződések, valamint a hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása érdekében felvett hitelek kamatai. A befektetett pénzügyi eszközök értékesítéséből és értékvesztéséből származó veszteségek mellett az egyéb pénzügyi kiadások magukban foglalják a pénzügyi céltartalékok kiigazításait és a letéteményeseknek fizetett kezelési díjakat is.

3.7.   RÉSZESEDÉS A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ NYERESÉGÉBŐL/(VESZTESÉGÉBŐL)

A tőkemódszerrel összhangban a Közösségek gazdasági eredménykimutatásában szerepel a társult vállalkozásának (EBA) és közös vállalkozásának nettó nyereségéből való részesedése (lásd még az E.2.3.1. és E.2.3.2. megjegyzést).

E.2.3.1.

E.2.3.2.

3.8.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” a közösségi intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel.

A konszolidálásba bevont ügynökségeket integrálták a különböző szakpolitikai területekbe. A Bizottságon kívüli egyéb intézményeket egy meghatározott szakpolitikai területhez rendelik. A különböző szakpolitikai területeknél a konszolidációs kiszűrések előtti bruttó számadatok szerepelnek, a konszolidációs kiszűréseket egyetlen külön oszlop összesíti.

Megemlítendő, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek. Itt azért kerülnek bemutatásra, hogy lehetővé váljon a gazdasági eredménykimutatás nettó eredményével való összevetés.

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Tevékenységek az EU-n belül | Tevékenységek az EU-n kívül | Szolgáltatások és egyebek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb intézmények | Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések | Összesen |
| Működési bevételek: | | | | | | | |
| Pénzbírságok | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Mezőgazdasági illetékek | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Kiadások visszafizettetése | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Egyéb működési bevételek | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Igazgatási kiadások: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Személyzeti kiadások | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Működési kiadások: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Közvetett centralizált irányítás | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Decentralizált irányítás | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Megosztott irányítás | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Közös irányítás | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Egyéb működési kiadások | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 112 084 |
| Többlet a működési tevékenységekből | 9 362 |
| Nettó pénzügyi bevétel | 320 |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | (2 207) |
| Ebből a társult és közös vállalkozások eredménye | (13) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | 7 462 |

millió EUR

Tevékenységek az EU-n belül

Tevékenységek az EU-n kívül

Szolgáltatások és egyebek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb intézmények

Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések

Összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Pénzbírságok

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Mezőgazdasági illetékek

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

611

211

1

0

0

(9)

814

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Egyéb működési bevételek

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Személyzeti kiadások

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Egyéb igazgatási kiadások

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Működési kiadások:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Közvetlen centralizált irányítás

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Közvetett centralizált irányítás

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Decentralizált irányítás

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Megosztott irányítás

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Közös irányítás

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Egyéb működési kiadások

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

112 084

112 084

Többlet a működési tevékenységekből

Többlet a működési tevékenységekből

9 362

9 362

Nettó pénzügyi bevétel

320

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(2 207)

Ebből a társult és közös vállalkozások eredménye

(13)

A költségvetési év gazdasági eredménye

A költségvetési év gazdasági eredménye

7 462

7 462

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

| millió EUR millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági és pénzügyek | Vállalkozás- és iparpolitika | Versenypolitika | Foglalkoztatás | Mezőgazdaság | Közlekedés- és energiapolitika | Környezet | Kutatás | Információs társadalom |
| Működési bevételek: | | | | | | | | | |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezőgazdasági illetékek | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Egyéb működési bevételek | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Igazgatási kiadások: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Személyzeti kiadások | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Működési kiadások: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Közös Kutatóközpont | Halászat | Belső piac | Regionális politika | Adó- és vámpolitika | Oktatás- és kulturális politika | Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | Tevékenységek az EU-n belül összesen |
| Működési bevételek: | | | | | | | | | |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Mezőgazdasági illetékek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Egyéb működési bevételek | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Igazgatási kiadások: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Személyzeti kiadások | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Működési kiadások: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Megosztott irányítás | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Egyéb működési kiadások | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

millió EUR millió EUR

Gazdasági és pénzügyek

Vállalkozás- és iparpolitika

Versenypolitika

Foglalkoztatás

Mezőgazdaság

Közlekedés- és energiapolitika

Környezet

Kutatás

Információs társadalom

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Mezőgazdasági illetékek

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Kiadások visszafizettetése

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Egyéb működési bevételek

0

152

0

36

41

207

36

339

19

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Személyzeti kiadások

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Egyéb igazgatási kiadások

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Közvetlen centralizált irányítás

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Decentralizált irányítás

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Megosztott irányítás

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Közös irányítás

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Egyéb működési kiadások

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Közös Kutatóközpont

Halászat

Belső piac

Regionális politika

Adó- és vámpolitika

Oktatás- és kulturális politika

Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Tevékenységek az EU-n belül összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Mezőgazdasági illetékek

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Kiadások visszafizettetése

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Egyéb működési bevételek

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Személyzeti kiadások

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Egyéb igazgatási kiadások

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Közvetlen centralizált irányítás

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Decentralizált irányítás

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Megosztott irányítás

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Közös irányítás

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Egyéb működési kiadások

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Külkapcsolatok | Kereskedelem | Fejlesztés | Bővítés | Humanitárius segítségnyújtás | Tevékenységek az EU-n kívül összesen |
| Működési bevételek: | | | | | | |
| Kiadások visszafizettetése | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Egyéb működési bevételek | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Igazgatási kiadások: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Személyzeti kiadások | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Működési kiadások: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Közvetett centralizált irányítás | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Decentralizált irányítás | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Közös irányítás | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Egyéb működési kiadások | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

millió EUR

Külkapcsolatok

Kereskedelem

Fejlesztés

Bővítés

Humanitárius segítségnyújtás

Tevékenységek az EU-n kívül összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

61

0

6

142

2

211

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

25

0

1

0

0

26

Egyéb működési bevételek

69

0

(2)

252

0

319

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Személyzeti kiadások

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Egyéb igazgatási kiadások

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Közvetlen centralizált irányítás

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Közvetett centralizált irányítás

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Decentralizált irányítás

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Közös irányítás

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Egyéb működési kiadások

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

| millió EUR |
| --- |
| | Sajtó és tájékoztatás | Csaláselleni Hivatal | Koordináció | Személyzeti ügyek és igazgatás | Eurostat | Költségvetés | Audit | Nyelvek | Egyéb | Szolgáltatások és egyebek összesen |
| Működési bevételek: | | | | | | | | | | |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Egyéb működési bevételek | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Igazgatási kiadások: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Személyzeti kiadások | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Működési kiadások: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Közvetett centralizált irányítás | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Egyéb működési kiadások | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

millió EUR

Sajtó és tájékoztatás

Csaláselleni Hivatal

Koordináció

Személyzeti ügyek és igazgatás

Eurostat

Költségvetés

Audit

Nyelvek

Egyéb

Szolgáltatások és egyebek összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Egyéb működési bevételek

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Személyzeti kiadások

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Egyéb igazgatási kiadások

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Közvetlen centralizált irányítás

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Közvetett centralizált irányítás

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Egyéb működési kiadások

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ

4.1.   A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A cash flow adatok szolgálnak a Közösségek pénzeszköz- és azzal egyenértékű eszközteremtő képessége, valamint e pénzáramok felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a költségvetési év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a befektetési vagy finanszírozási pénzáramokkal kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó pénzáramokat az Európai Közösségek beszámolási pénznemében (EUR) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A fenti cash-flow kimutatás az adott időszak pénzáramait mutatja be működési és befektetési tevékenységek szerint csoportosítva (a Közösségeknek nincs finanszírozási tevékenysége).

4.2.   MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

A működési tevékenységek a Közösségek befektetési tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek befektetési (vagy pénzügyi) tevékenységnek, mivel a Közösségek általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek magukban foglalják az olyan beruházásokat, mint az EBA, az EBRD és a kockázati tőkealapok. E tevékenységek célkitűzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3.   BEFEKTETÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Befektetési tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszközzel egyenértékű eszközök között nem szereplő egyéb befektetések vásárlása és értékesítése. A befektetési tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél a Közösségek által végrehajtott valódi befektetések bemutatása.

Meg kell jegyezni, hogy a Közösségek mérlegében szereplő pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök tételből 5 037 millió EUR-t nem használhatnak fel a Közösségek. Ide azok a kirótt bírságokra befizetett összegek tartoznak, amelyek esetében a másik fél fellebbezett a bírság ellen. Ezeket az összegeket a 2.11. megjegyzés egyértelműen korlátozott felhasználású pénzeszközként határozza meg.

2.11.

5.   MÉRLEGEN KÍVÜLI KÖZZÉTÉTELEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Kapott garanciák: | 5.1 | | |
| Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| A függőben lévő, bírságra vonatkozó ügyekkel kapcsolatban kapott garanciák | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Egyéb kapott garanciák | 5.1.3 | 784 | 954 |
| Összesen | | 4 494 | 3 919 |
| Aláírt hitelfelvételi megállapodások | 5.2 | 0 | 0 |
| A strukturális intézkedésekhez kapcsolódó csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos függő követelések | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Egyéb függő követelések | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Függő követelések összesen | | 10 650 | 6 670 |

millió EUR

Megjegyzés

2007.12.31.

2006.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

5.1

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

5.1.1

1 147

1 182

A függőben lévő, bírságra vonatkozó ügyekkel kapcsolatban kapott garanciák

5.1.2

2 563

1 783

Egyéb kapott garanciák

5.1.3

784

954

Összesen

4 494

3 919

Aláírt hitelfelvételi megállapodások

Aláírt hitelfelvételi megállapodások

5.2

0

0

0

0

A strukturális intézkedésekhez kapcsolódó csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos függő követelések

A strukturális intézkedésekhez kapcsolódó csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos függő követelések

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Függő követelések összesen

Függő követelések összesen

10 650

10 650

6 670

6 670

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JÖVŐBELI FINANSZÍROZÁSRA

| millió EUR |
| --- |
| Függő kötelezettségek | Megjegyzés | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Nyújtott garanciák: | 5.5 | | |
| EBB-hitelekhez nyújtott garanciák | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Egyéb nyújtott garanciák | 5.5.2 | 76 | 0 |
| Összesen | | 15 863 | 14 792 |
| Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Egyéb függő kötelezettségek | 5.9 | 19 | 7 |
| Függő kötelezettségek összesen | | 27 702 | 24 094 |
| Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra | Megjegyzés | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Le nem hívott kötelezettségvállalások | 5.10 | 239 | 256 |
| A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Többéves fellépéseket érintő jogi kötelezettségvállalások | 5.12 | | |
| Strukturális műveletek | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Halászati megállapodások | 5.12.3 | 225 | 337 |
| Összesen | | 386 209 | 597 |
| Részesedés kapcsolt szervezetekben | 5.13 | | |
| Le nem hívott EBRD-tőkerészesedés | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Le nem hívott EBA-tőkerészesedés | 5.13.2 | 553 | 480 |
| Összesen | | 996 | 923 |
| Működési lízing kötelezettségvállalások | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Szerződéses kötelezettségvállalások | 5.15 | 806 | 567 |
| Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra | | 486 245 | 94 043 |
| Valamennyi függő kötelezettséget és kötelezettségvállalást – esedékessé válásukkor – a közösségi költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. A Közösségek költségvetését a tagállamok finanszírozzák. |

millió EUR

Függő kötelezettségek

Megjegyzés

2007.12.31.

2006.12.31.

Nyújtott garanciák:

Nyújtott garanciák:

5.5

EBB-hitelekhez nyújtott garanciák

5.5.1

15 787

14 792

Egyéb nyújtott garanciák

5.5.2

76

0

Összesen

15 863

15 863

14 792

14 792

Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések

Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek

EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Egyéb függő kötelezettségek

Egyéb függő kötelezettségek

5.9

19

19

7

7

Függő kötelezettségek összesen

Függő kötelezettségek összesen

27 702

27 702

24 094

24 094

Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

Megjegyzés

2007.12.31.

2006.12.31.

Le nem hívott kötelezettségvállalások

Le nem hívott kötelezettségvállalások

5.10

239

239

256

256

A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások

A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Többéves fellépéseket érintő jogi kötelezettségvállalások

Többéves fellépéseket érintő jogi kötelezettségvállalások

5.12

Strukturális műveletek

5.12.1

385 722

0

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

5.12.2

262

260

Halászati megállapodások

5.12.3

225

337

Összesen

386 209

386 209

597

597

Részesedés kapcsolt szervezetekben

Részesedés kapcsolt szervezetekben

5.13

Le nem hívott EBRD-tőkerészesedés

5.13.1

443

443

Le nem hívott EBA-tőkerészesedés

5.13.2

553

480

Összesen

996

996

923

923

Működési lízing kötelezettségvállalások

Működési lízing kötelezettségvállalások

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Szerződéses kötelezettségvállalások

Szerződéses kötelezettségvállalások

5.15

806

806

567

567

Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

486 245

486 245

94 043

94 043

Valamennyi függő kötelezettséget és kötelezettségvállalást – esedékessé válásukkor – a közösségi költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. A Közösségek költségvetését a tagállamok finanszírozzák.

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

5.1.   KAPOTT GARANCIÁK

5.1.1.   Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Közösségek által a kedvezményezettektől az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozás) elvárt garanciák. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A nominális érték függő követelésként szerepel. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások. A tényleges érték a pénzügyi kimutatások megjegyzései közt szerepel.

2007. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban a Bizottság által kapott biztosítékok nominális értéke 1 007 millió EUR, szemben a 772 millió EUR tényleges értékkel. A hosszú és rövid lejáratú előfinanszírozás további részleteit lásd az E.2.5. és E.2.9. megjegyzésben.

E.2.5.

E.2.9.

5.1.2.   A függőben lévő, pénzbírságra vonatkozó ügyekkel kapcsolatban kapott garanciák

Ezek a közösségi pénzbírságok azon címzettjeitől kapott garanciák, akik fellebbezéssel kívánnak élni a pénzbírság ellen. A szóban forgó pénzbírság összegére (és kamataira) bankgarancia adható az előzetes kifizetés helyett.

5.1.3.   Egyéb kapott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Euratom-kölcsönök: harmadik országoktól kapott garanciák | 474 | 436 |
| Teljesítési garanciák | 217 | 402 |
| Ajánlat részeként kapott garanciák | 4 | 5 |
| Késedelmes kifizetésekre adott garanciák | 6 | 18 |
| Egyéb | 83 | 93 |
| Összesen | 784 | 954 |

millió EUR

2007.12.31.

2006.12.31.

Euratom-kölcsönök: harmadik országoktól kapott garanciák

474

436

Teljesítési garanciák

217

402

Ajánlat részeként kapott garanciák

4

5

Késedelmes kifizetésekre adott garanciák

6

18

Egyéb

83

93

Összesen

784

784

954

954

A Bizottság az Euratomon keresztül nyújtott kölcsönök kapcsán harmadik félként szereplő kezesektől kapott garanciákat. A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik féltől a pénzügyi támogatási rendszer (MFA) keretében nyújtott kölcsönökhöz. Ezeket a kölcsönöket azonban a garanciaalap biztosítja. Esetenként előírnak teljesítési garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi források kedvezményezettjei teljesítik a Közösségekkel kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket. Az egyéb garanciák között 2007. december 31-én szerepel 73 millió EUR (2006: 83 millió EUR), amelyet a felszámolás alatt álló ESZAK a nyújtott kölcsönök kapcsán – a vonatkozó szerződésekben meghatározottaknak megfelelően – kapott.

5.2.   ALÁÍRT HITELFELVÉTELI MEGÁLLAPODÁSOK

Ide a Közösségek által lekönyvelt, de év vége előtt le nem hívott hitelfelvételi megállapodások tartoznak – sem 2006., sem 2007. december 31-én nem volt ilyen.

5.3.   A STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS CSALÁSOK ÉS SZABÁLYTALANSÁGOK

Az alábbi táblázat azon visszafizettetések lehetséges összegeit mutatja be, amelyeket a tagállamok a strukturális alapokkal kapcsolatos szabálytalan igénylések felfedezését követően hajtottak végre. A táblázat a tagállamok által az 1681/94/EK bizottsági rendelettel összhangban benyújtott hivatalos jelentéseken alapul, az összegek tagállamok szerint kerültek bontásra.

A következő táblázat a tagállamok által még visszafizettetendőként azonosított összegeket tartalmazza.

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK: CSALÁSOK ÉS SZABÁLYTALANSÁGOK

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Ausztria | 15 | 15 |
| Belgium | 16 | 15 |
| Cseh Köztársaság | 1 | 0 |
| Dánia | 10 | 12 |
| Észtország | 1 | 0 |
| Finnország | 3 | 3 |
| Franciaország | 12 | 13 |
| Németország | 592 | 580 |
| Görögország | 69 | 65 |
| Magyarország | 1 | 0 |
| Írország | 1 | 2 |
| Olaszország | 434 | 412 |
| Lettország | 1 | 0 |
| Hollandia | 12 | 12 |
| Lengyelország | 11 | 1 |
| Portugália | 83 | 73 |
| Szlovákia | 1 | 0 |
| Szlovénia | 0 | 1 |
| Spanyolország | 249 | 157 |
| Svédország | 2 | 1 |
| Egyesült Királyság | 178 | 115 |
| Összesen | 1 692 | 1 477 |

millió EUR

Tagállam

2007.12.31.

2006.12.31.

Ausztria

15

15

Belgium

16

15

Cseh Köztársaság

1

0

Dánia

10

12

Észtország

1

0

Finnország

3

3

Franciaország

12

13

Németország

592

580

Görögország

69

65

Magyarország

1

0

Írország

1

2

Olaszország

434

412

Lettország

1

0

Hollandia

12

12

Lengyelország

11

1

Portugália

83

73

Szlovákia

1

0

Szlovénia

0

1

Spanyolország

249

157

Svédország

2

1

Egyesült Királyság

178

115

Összesen

Összesen

1 692

1 692

1 477

1 477

A táblázatban található adatok inkább csak elméleti maximumot jelentenek, mintsem a közösségi költségvetés rendelkezésére bocsátandó tényleges összegeket, mégpedig az alábbi okok miatt:

| — | A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét.

| — | Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK bizottsági rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről. |
| --- | --- |

—

Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK bizottsági rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről.

| — | Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a beszedési megbízásokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be. |
| --- | --- |

—

Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a beszedési megbízásokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be.

| — | Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2007. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak. |
| --- | --- |

—

Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2007. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak.

A tagállamoktól kapott adatokból nem állapítható meg kellő pontossággal az egyedi esetek visszafizettetési valószínűsége. A 2006 óta történt fő mozgások a következő alapok eseteihez kapcsolódó növekedések: Európai Szociális Alap (Olaszország: 11 millió EUR); Európai Regionális és Fejlesztési Alap (Egyesült Királyság: 40 millió EUR, Spanyolország: 109 millió EUR, Lengyelország: 10 millió EUR, Németország: 10 millió EUR); Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (Egyesült Királyság: 23 millió EUR); és Kohéziós Alap (Spanyolország: 30 millió EUR). Az Európai Szociális Alap esetéhez kapcsolódó, Spanyolországtól esedékes összegek 2006-hoz képest 50 millió EUR-val csökkentek.

E fejezetben szerepel továbbá az 1994–1999 közötti időszakra szóló, az EMOGA Garanciarészlegéhez kapcsolódó 9 millió EUR-s összeg.

5.4.   EGYÉB FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

Sok közösségi kiadás ideiglenes jellegű, mivel az ellenőrzés és a megfelelő pénzügyi irányítás biztosítása miatt a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy ellenőrizze és elszámolja a kifizetett összegeket, mielőtt véglegesnek nyilvánítja őket. Ennélfogva, amíg a szóban forgó összeget, projektet, illetve programot nem nyilvánították a vonatkozó szerződéssel, illetve szabályozással összhangban teljes mértékben támogathatónak, addig mindig fennáll a lehetősége, hogy visszafizettetésre kerül sor a kedvezményezettnél, vagy csökkentik a jövőbeli kifizetések összegét. A Bizottság jogosult a végső kifizetés utáni ellenőrzések végrehajtására, valamint szükség esetén a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésére.

5.4.1.   Számszerűsített összegek

A mezőgazdaság és a vidékfejlesztés esetében a tagállamok által elszámolt összegek ideiglenes jellege mindaddig megmarad, amíg a bizottsági felülvizsgálat és éves minősítés alapján meg nem történik a számlák éves zárása – ennek határideje elvben az N + 1. év április 30-a. A Bizottság megfelelőségi határozatok keretében is hajthat végre pénzügyi korrekciókat, de csak legfeljebb 24 hónapig, amely idő eltelte után a tagállam által elszámolt kiadási területet ellenőrzik. Ezért egy 1 515 millió EUR-nyi becsült összeg itt függő követelésként szerepel, amely mezőgazdasági megfelelőségi pénzügyi korrekciós határozatok keretében folyik be, a 2001–2006 közötti időszakra elszámolt bizonyos kiadások ellenőrzésére. Mivel az összegek nem véglegesek, nem szerepelnek a mérlegben.

Ebben az évben függő követelésként szerepel továbbá 2,9 milliárd EUR, ami a tagállamoktól behajtandó lehetséges pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódik. Az összeg alapját a Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzésének eredményei képezik, amelyek mindegyikét nyomon követik a főigazgatóságok. Figyelembe véve az ellenőrzések nyomon követésének állapotát, a korrekciós cselekvési tervek végrehajtását, valamint a 2007 végéig kiadott végső állásfoglalásról szóló leveleket, a 2007. évi számlák zárása idején ez a legjobb becslés. Ez az összeg a felfüggesztések és pénzügyi korrekciók eljárását követően változhat, amelynek során a tagállamok lehetőséget kapnak, hogy szóbeli meghallgatás alkalmával további bizonyítékokat nyújtsanak be állításaik alátámasztására.

5.4.2.   Nem számszerűsített összegek

A résztvevői garanciaalap

A résztvevői garanciaalap a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram alapján létrehozott, kölcsönös előnyöket nyújtó eszköz. Elsődleges célja a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a Közösségeknél és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatott közvetett tevékenységek valamennyi résztvevője a tevékenység időtartama alatt hozzájárul az alap tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a Közösségeket pedig végrehajtó ügynökként a Bizottság képviseli. A közvetett tevékenység végén a résztvevők teljes mértékben visszakapják az alap tőkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt a résztvevői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a résztvevők hozzájárulásuk legalább 80 %-át visszakapják.

A résztvevői garanciaalap mind a Közösségek, mind a résztvevők pénzügyi érdekét biztosítja. A résztvevői garanciaalap ebben a tekintetben a Közösségek függő követelésének tekinthető; a függő követelés összege azonban bizonytalan jövőbeli események bekövetkezésétől vagy be nem következésétől függ, így azt jelenleg nem lehet megbízhatóan megbecsülni. Ezért függő követelésként semmilyen összeg nem szerepel. Tájékoztatásul: 2007. december 31-én a résztvevők hozzájárulása a résztvevői garanciaalaphoz összesen 38 millió EUR volt.

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

5.5.   NYÚJTOTT GARANCIÁK

5.5.1.   Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásokból nyújtott hitelekre

| millió EUR |
| --- |
| | Kockázatmegosztás 2007.12.31. | „Kockázatmegosztás nélkül”2007.12.31. | Kintlévőségek 2007.12.31.
  Összesen | Kintlévőségek 2006.12.31. |
| Állami hatóság | Magán- vállalkozás |
| 65 %-os garancia | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| 70 %-os garancia | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| 75 %-os garancia | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| 100 %-os garancia | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| Összesen | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

millió EUR

Kockázatmegosztás 2007.12.31.

„Kockázatmegosztás nélkül”2007.12.31.

Kintlévőségek 2007.12.31.

Összesen

Kintlévőségek 2006.12.31.

Állami hatóság

Magán- vállalkozás

65 %-os garancia

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

70 %-os garancia

191

2 799

235

3 225

3 747

75 %-os garancia

0

1 116

129

1 245

1 487

100 %-os garancia

0

886

293

1 179

1 518

Összesen

Összesen

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

A közösségi költségvetés az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott, 2007. december 31-én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás előtt nyújtott hiteleket is). Mindazonáltal a közösségi garancia az engedélyezett hitelkeret maximális összegének adott százalékára korlátozódik (65 %, 70 %, 75 % vagy 100 %). Ha a felső határt nem éri el, a közösségi garancia a teljes összeget fedezi. 2007. december 31-én a kintlévőségek 15 787 millió EUR-t tettek ki (2006: 14 792 millió EUR), ezért tehát a Közösségek által viselt kockázat is erre az összegre korlátozódik.

A közösségi költségvetés garanciáival fedezett hiteleket az EBB harmadik felektől (államoktól, állami, illetve magán pénzintézetektől) származó garanciákkal is biztosítja; ezekben az esetekben a Bizottság másodlagos kezes. A közösségi költségvetésből nyújtott garancia a „Kockázatmegosztással” oszlopban szereplő garanciák esetében csupán a politikai kockázatra nyújt fedezetet. A többi kockázatot az EBB az elsődleges kezes kiesése esetén fedezi. A „Kockázatmegosztás nélkül” oszlopban szereplő garanciák esetében, amennyiben az elsődleges kezes kiesik, a közösségi költségvetés nyújt fedezetet valamennyi kockázatra. Ha az elsődleges kezes állami hatóság, ezek a kockázatok általában a politikai kockázatra korlátozódnak, amennyiben azonban a kezes egy intézmény vagy magánjogi vállalat, a közösségi költségvetésnek az esetleges gazdasági kockázatokra is fedezetet kell nyújtania.

5.5.2.   Egyéb nyújtott garanciák

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében a Bizottság hozzájárulása az EBB által a támogatható kutatási projektek esetében nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatát fedezi. A 2007–2013 közötti időszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági költségvetést terveznek, amelyből legfeljebb 800 millió EUR az „Együttműködés”, legfeljebb 200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi programból származik. Az EBB ugyanekkora összeg nyújtására vállalt kötelezettséget.

A Bizottság 34 millió EUR-t zárolt tőkejuttatásként. Ez a tőkejuttatás a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában keletkezett váratlan veszteségek fedezésére szolgál. A Bizottság legfeljebb ilyen mértékű veszteséget szenvedhet a nyújtott hitelekre vagy garanciákra vonatkozó fizetésképtelenség esetén. Ez a Bizottság által nyújtott garancia felső korlátját jelenti a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus tekintetében, így az Európai Közösségeknél felmerült függő kötelezettségnek tekintendő.

A MEDA-program részeként a Bizottság egy külön alapon keresztül garanciamechanizmust hozott létre, amelyből két marokkói szervezet – a Caisse Centrale de Garantie és a Fonds Dar Ad-Damane – részesül. 2007. december 31-én a hitelek teljes összege 1 050 millió MAD-ot tett ki, amelyből 465 millió MAD-ot (41 millió EUR) fedez a bizottsági garancia.

5.6.   PÉNZBÍRSÁGOK

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságokra vonatkoznak, amelyek összegét ideiglenesen megfizették, és vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok (309 millió EUR) az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

5.7.   EMGA – FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ. A valószínűleg fizetendő összegre vonatkozó becslés (216 millió EUR) hosszú lejáratú céltartalékként szerepel a mérlegben – lásd az E.2.13. megjegyzést.

E.2.13.

5.8.   JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

E fejezet a Közösségekkel szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. A legjelentősebb összegek összefoglalása az alábbiakban található:

| — | Egy 2003. júniusában benyújtott követelés egy, a Bizottság által hozott döntés kapcsán. A kezdeti igény összege 518 millió GBP volt. A Bizottság 2005. februárjában terjesztette elő viszontválaszát. Az igényt 2008. májusában 257 millió GBP-re csökkentették. Az ítélet 2008 folyamán várható. |
| --- | --- |

—

Egy 2003. júniusában benyújtott követelés egy, a Bizottság által hozott döntés kapcsán. A kezdeti igény összege 518 millió GBP volt. A Bizottság 2005. februárjában terjesztette elő viszontválaszát. Az igényt 2008. májusában 257 millió GBP-re csökkentették. Az ítélet 2008 folyamán várható.

| — | 2003. októberében szintén egy, a Bizottság által hozott döntés kapcsán nyújtottak be kártérítési követelést. A kártérítési igény összege 1 664 millió EUR. Az Elsőfokú Bíróság 2007 júliusában hozott ítéletet ezzel az esettel kapcsolatban, amelyben a Bizottságot az okozott károk megfizetésére kötelezte. A Bíróság azonban nem számszerűsítette ezeket a károkat. Független szakértőt kell még kijelölni, és nem áll rendelkezésre a károk megbízható becslése. Továbbá a Bizottság által az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen benyújtott fellebbezés még függőben van. E bizonytalan elemekre tekintettel a függő kötelezettséget továbbra is az eredeti kártérítés értékén tartják nyilván. |
| --- | --- |

—

2003. októberében szintén egy, a Bizottság által hozott döntés kapcsán nyújtottak be kártérítési követelést. A kártérítési igény összege 1 664 millió EUR. Az Elsőfokú Bíróság 2007 júliusában hozott ítéletet ezzel az esettel kapcsolatban, amelyben a Bizottságot az okozott károk megfizetésére kötelezte. A Bíróság azonban nem számszerűsítette ezeket a károkat. Független szakértőt kell még kijelölni, és nem áll rendelkezésre a károk megbízható becslése. Továbbá a Bizottság által az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen benyújtott fellebbezés még függőben van. E bizonytalan elemekre tekintettel a függő kötelezettséget továbbra is az eredeti kártérítés értékén tartják nyilván.

Más összegek szállítókkal, ajánlattevőkkel és korábbi munkavállalókkal kapcsolatos vitás ügyekhez kapcsolódnak. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett súlyos kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

5.9.   EGYÉB FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az e cím alatt szereplő, 5 millió EUR-ra becsült fő összeg a betegségek felszámolási költségeivel kapcsolatos lehetséges kötelezettség, amelyet várhatóan a közösségi költségvetésből kell finanszírozni.

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS JÖVŐBELI FINANSZÍROZÁSRA

5.10.   FEL NEM HASZNÁLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ide olyan, a Bizottság és a felszámolás alatt álló ESZAK által kötött (a fennálló kötelezettségvállalások által le nem fedett) hitelnyújtási és tőkebefektetési megállapodások tartoznak, amelyeket a másik fél az év vége előtt nem hívott le.

5.11.   A MÉG FEL NEM HASZNÁLT ELŐIRÁNYZATOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. 2007. december 31-én a költségvetés fennálló kötelezettségvállalásainak teljes összege 138 740 millió EUR volt. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg ez a fennálló költségvetési kötelezettségvállalás (a 2007. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett kapcsolódó összegekkel csökkentve), ami összesen 95 992 millió EUR-t tesz ki.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjanak ezen összeg összetételéről, úgy határoztak, hogy a legrégebbi kötelezettségvállalásokat, valamint azokat, amelyeknél nem tapasztaltak mozgást, külön kimutatják. Ezért létrehozták a lehetséges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalás fogalmát. Ez azokból a kötelezettségvállalásokból áll, amelyek az alábbi két feltétel egyikét teljesítik:

| — | Az öt évnél régebbi kötelezettségvállalások. |
| --- | --- |

—

Az öt évnél régebbi kötelezettségvállalások.

| — | Azon kötelezettségvállalások, amelyek esetében az elmúlt két évben nem történt számviteli művelet (kifizetés vagy visszavonás). |
| --- | --- |

—

Azon kötelezettségvállalások, amelyek esetében az elmúlt két évben nem történt számviteli művelet (kifizetés vagy visszavonás).

A 2002. és 2003. novemberi együttes nyilatkozatok eredményeként a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács hangsúlyozta e lehetséges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalás fokozatos megszüntetésének szükségességét. Ezért minden költségvetési év elején meghatározzák és egyenként megvizsgálják a definíciónak megfelelő kötelezettségvállalásokat. E kötelezettségvállalásokat az azonosított hipotetikus esetnek megfelelően 8 különálló kategóriába sorolják. Fontos megjegyezni, hogy a lehetséges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalás kritériumait teljesítő kötelezettségvállalások többségét a szolgálatok rendes kötelezettségvállalásként vagy le nem zárt szerződésként sorolják be (annak ellenére, hogy a szükséges számla/bizonylat benyújtási határideje lejárt). Az éves lehetséges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalási tevékenység célkitűzése a nem indokolt lehetséges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalások arányának minimalizálása minden egyes lehetséges rendkívüli kötelezettségvállalás megvizsgálása, a szolgálatok általi besorolás frissítése, valamint annak ellenőrzése révén, hogy a szerződésekhez kapcsolódó lezárható kötelezettségvállalásokat ténylegesen kiszűrik.

5.12.   TÖBBÉVES FELLÉPÉSEKET ÉRINTŐ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ezek a kötelezettségvállalások azáltal keletkeztek, hogy a Bizottság úgy határozott, olyan összegekre vonatkozóan tesz hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Nem minden többéves program tartalmaz az e fejezet alá sorolandó kötelezettségvállalást: az elkövetkező évek kiadásai a költségvetési hatóság éves határozataitól, vagy az érintett szabályok változásától függnek.

5.12.1.   Strukturális műveletek

A következő táblázat a következők összehasonlítását mutatja be: azon jogi kötelezettségvállalások, amelyekre még nem tettek költségvetési kötelezettségvállalást, valamint a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben szereplő összegekhez kapcsolódó maximális kötelezettségvállalások.

| millió EUR |
| --- |
| | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei
  (A) | Lezárt jogi kötelezettségvállalások
  (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások 2007
  (C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások
  (=B-C) | Maximális kötelezettségvállalás
  (=A-C) |
| Kohéziós politikai alapok | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Természeti források | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Előcsatlakozási eszköz | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| Összesen | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

millió EUR

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei

(A)

Lezárt jogi kötelezettségvállalások

(B)

Költségvetési kötelezettségvállalások 2007

(C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások

(=B-C)

Maximális kötelezettségvállalás

(=A-C)

Kohéziós politikai alapok

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Természeti források

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Előcsatlakozási eszköz

1 629

1 629

285

1 344

1 344

Összesen

Összesen

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

A strukturális műveletek a 2007–2013 közötti időszakra tervezett támogatásokat jelentik. 2007-ben indult az új pénzügyi keret, amelynek formája és célkitűzései az előző éviektől eltérőek. Mivel új időszak kezdődik, a jogi kötelezettségvállalások igen jelentősek, különösen 2006-hoz képest, amikor semmilyen összeget nem mutattak ki, mivel 2006. december 31-én nem volt kinnlévő kötelezettségvállalás.

5.12.2.   A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

A mediterrán térség tagsággal nem rendelkező országaival kötött pénzügyi jegyzőkönyvek keretében tett kötelezettségvállalások: az itt megjelenő összeg az aláírt jegyzőkönyvekben szereplő teljes összeg és a lekönyvelt költségvetési kötelezettségvállalások különbözete. Ezek a jegyzőkönyvek olyan nemzetközi szerződések, amelyek csak mindkét fél beleegyezésével szüntethetők meg, az erre irányuló erőfeszítések folyamatban vannak.

5.12.3.   Halászati megállapodások

A halászati megállapodások harmadik felekkel megkötött kötelezettségvállalásokat tartalmaznak meghatározott időszakra, a külső és halászati tevékenységek keretében megvalósuló egyéb műveletek vonatkozásában.

5.13.   RÉSZESEDÉS KAPCSOLT SZERVEZETEKBEN

Ez az összeg a Bizottság által jegyzett, még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó kintlévő kifizetéseket tartalmazza.

5.13.1.   Le nem hívott tőkerészesedés: EBRD

| millió EUR |
| --- |
| EBRD | Teljes EBRD-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 19 794 | 600 |
| Befizetett | (5 198) | (157) |
| Még le nem hívott | 14 596 | 443 |

millió EUR

EBRD

Teljes EBRD-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

19 794

600

Befizetett

(5 198)

(157)

Még le nem hívott

14 596

443

443

5.13.2.   Le nem hívott tőkerészesedés: EBA

| millió EUR |
| --- |
| EBA | Teljes EBA-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 2 770 | 691 |
| Befizetett | (554) | (138) |
| Még le nem hívott | 2 216 | 553 |

millió EUR

EBA

Teljes EBA-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

2 770

691

Befizetett

(554)

(138)

Még le nem hívott

2 216

553

553

Az EBA részvényeseinek 2007. május 7-én megtartott éves közgyűlésén a 2 000 db meglévő részvénnyel azonos, 1 000 db új részvényt kibocsátásáról határoztak (1 millió EUR nominális érték részvényenként; 20 %-os befizetési arány). Az alap részvényeseinek a 2007-ben kezdődő és 2010-ben lezáruló négyéves időszak során lehetőségük van az új részvények – megítélésük szerinti – arányos jegyzésére. Az EBA 2010. június 30-ra az összes olyan részvényt jegyezni fogja, amelyet a többi részvényes még nem jegyzett.

2007 folyamán összesen 770 db, egyenként 1 millió EUR névértékű részvényt jegyeztek az EBA részvényesei. A részvényenkénti részvényázsió 136 544,84 EUR volt. A Közösségek 91 részvényt jegyeztek, amelyből a névérték 20 %-át és a részvényázsiót 2007-ben befizették. A Közösségek részvétele 900 részvényre (900 millió EUR) korlátozódik.

5.14.   MŰKÖDÉSI LÍZING KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | A jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 8 | 12 | 3 | 23 |
| Összesen | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

millió EUR

Leírás

A jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

268

889

823

1 980

IT-anyagok és egyéb felszerelések

8

12

3

23

Összesen

Összesen

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

E fejezetbe tartoznak a működési lízingszerződés keretében bérelt épületek és egyéb felszerelések, amelyek nem teljesítik a mérleg eszközoldalán való szerepeltetés feltételeit. A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt még kifizetendő kötelezettségvállalásokat mutatják.

A működési lízingek tekintetében 2007-ben 275 millió EUR-t számoltak el kiadásként a gazdasági eredménykimutatásban.

5.15.   SZERZŐDÉSES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

E fejezet olyan összegeket tartalmaz, amelyek jövőbeli kifizetésére az Európai Közösségek a mérlegfordulónapkor hatályos szerződések értelmében kötelezettséget vállalt. Elsősorban többéves szolgáltatásnyújtási szerződések szerepelnek itt – pl. biztonság, takarítás, stb. –, de az egyedi projekteket érintő szerződéses kötelezettségvállalások (pl. építési beruházások) is idetartoznak. A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegét mutatják.

Ugyancsak itt szerepel a Tanács építési szerződéseihez kapcsolódó 22 millió EUR-s fennálló szerződéses kötelezettség, valamint a Parlament építési szerződéseihez kapcsolódó 367 millió EUR. Az itt szereplő másik jelentős összeg a Bíróság luxemburgi épületének kibővítéséhez kapcsolódó 348 millió EUR.

6.   A JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE

6.1.   BEVEZETÉS

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése az ellenőrzési rendszer működésének utolsó szakasza, e visszafizettetések értékelése pedig lényeges a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében. A kifizetés és az utólagos ellenőrzés időpontja között eltelt, valamint a kontradiktórius eljárásokhoz és a végleges esedékes összeg megállapításához szükséges idő miatt a visszafizettetett összegek általában korábbi években lekönyvelt kiadásokhoz kapcsolódnak. A mezőgazdaság esetében ez az idő meghosszabbodik, ha az érintett tagállam egyeztető eljárást kér.

Az EU által finanszírozott projektek ellenőrzésekor az ellenőrök célja a – sokszor bonyolult – pénzügyi és szerződéses szabályok megfelelő alkalmazásának igazolása. Noha hibák, szabálytalanságok és csalások egy EU-projekt vagy szerződés bármelyik szakaszában előfordulhatnak, legnagyobb valószínűséggel a végső szakaszban fedezik fel őket, vagyis amikor a kedvezményezett beküldi a végső kifizetésre vonatkozó kérelmét.

E fejezet célja áttekintést nyújtani a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése esetén alkalmazott eljárásról, valamint bemutatni a teljes összeg legjobb becslését. Az Európai Bizottság számára számos eszköz áll rendelkezésre a pénzügyi hibák vagy szabálytalanságok nyilvánvaló esetében a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére, amelyeket a következőkben fejtünk ki. A strukturális intézkedések esetében, ha a kifizetett előlegek magasabbak a projekt végleges költségeinél, a fel nem használt előfinanszírozást vissza kell fizetni. Az ilyen visszafizetések nem minősülnek hibák vagy szabálytalanságok miatti visszafizetésnek, így az alábbi elemzésben sem szerepelnek.

6.2.   A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN TELJESÍTETT JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE

A költségvetés mintegy 80 %-át az Európai Bizottság és a tagállamok egymással megosztva irányítják. A megosztott irányítás alá tartozó kiadások elsősorban a mezőgazdaságra, a strukturális intézkedésekre és a halászatra fordított összegeket jelentik.

Amikor az Európai Bizottság megosztott irányítás keretében hajtja végre a költségvetést, a végrehajtási feladatokat és felelősségeket – a nem támogatható kiadások korrekcióját is ideértve – a tagállamokhoz delegálja, így elsősorban a tagállamok felelősek a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságok korrekciójáért. Az Európai Bizottság átfogó felügyeleti szereppel rendelkezik: ellenőrzi a tagállamok pénzügyi irányításának megfelelőségét, valamint korrekciókat alkalmaz, ha úgy találja, hogy egy tagállam nem védte meg megfelelően a szabálytalanságoktól a közösségi költségvetést. Ilyen korrekciókat az Európai Számvevőszék által lefolytatott auditok és ellenőrzések, illetve az Európai Csaláselleni Hivatal vizsgálatai is eredményezhetnek.

Az ellenőrzési lánc nem lenne teljes anélkül a mechanizmus nélkül, amely biztosítja, hogy a tagállamok megfelelően ellássák feladataikat, és amely kirója rájuk a szükséges pénzügyi következményeket, amennyiben nem tesznek ennek eleget.

A Bizottság extrapolált vagy átalányjellegű korrekciókat alkalmazhat olyan esetekben, amikor a szabálytalan kiadás összegének pontos számszerűsítése nem lehetséges vagy nem kivihető, illetve ha a kérdéses kiadás teljes törlése aránytalan lenne. Az extrapolációt akkor alkalmazzák, ha rendelkezésre állnak a rendszerből adódó szabálytalanságokkal kapcsolatos dossziék egy reprezentatív mintájának eredményei. Az átalányjellegű korrekciókat azon egyedi szabályszegések vagy a rendszerből adódó szabálytalanságok esetében alkalmazzák, amelyek pénzügyi kihatását nem lehet pontosan számszerűsíteni, mivel az túl sok változótól függ, vagy nem eléggé kézzelfogható.

extrapolált vagy átalányjellegű korrekciókat

6.2.1.   A mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások visszafizettetése

Az EMOGA Garanciarészlegét felváltó EMGA és EMVA keretében a visszafizettetés mechanizmusa a számlák rendezéséből és a szabálytalanságok visszatérítéséből áll.

Végső számlaelszámolási eljárás

A Bizottság által működtetett végső számlaelszámolási eljárás magában foglalja valamennyi kifizető ügynökség éves pénzügyi végső elszámolását és egy többéves megfelelőségi elszámolást, amely a tagállamok által bevallott kiadások uniós szabályoknak való megfelelőségére vonatkozik. Az EMGA esetében valamennyi ilyen összeget bevételként könyvelnek le a Bizottság gazdasági eredménykimutatásában. Az EMVA tekintetében a tagállamok által visszafizettetett összegek – az éves pénzügyi végső elszámolásból származó összegekkel együtt – általános szabályként a program kapcsán újra felhasználhatók.

Pénzügyi elszámolás: a Bizottság éves végső elszámolási határozatot fogad el, amellyel a vezetői nyilatkozatok alapján hivatalosan elfogadja a kifizető ügynökségek éves beszámolóját, valamint az igazoló szervek igazolásait és jelentéseit.

Pénzügyi elszámolás

A megfelelőségi eljárás célja, hogy kizárja az uniós finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelően kifizetett kiadásokat, vagyis megvédje az uniós költségvetést a nem oda tartozó kiadásoktól. A megfelelőségi eljárás tehát nem olyan mechanizmus, amely révén a szabálytalan kifizetéseket közvetlenül a kedvezményezettől szedik be. A pénzügyi korrekciók azonban erős ösztönzőt jelentenek a tagállamok számára, hogy irányítási és ellenőrzési rendszereiket fejlesszék, és így megelőzzék, illetve felfedezzék és visszafizettessék a végső kedvezményezettek felé teljesített szabálytalan kifizetéseket. A megfelelőségi korrekció továbbá nem mentesíti a tagállamot azon felelőssége alól, hogy az azonosított szabálytalanságokat felderítse, különben jogsértési eljárás indítható. Míg a pénzügyi elszámolásra évente sor kerül, a megfelelőségi eljárás nem követ éves ciklust. Olyan kiadásokra vonatkozik, amelyek egynél több pénzügyi évben fordultak elő, kivéve azokat a kiadásokat, amelyeket több mint 24 hónappal azelőtt hajtottak végre, mielőtt a Bizottság ellenőrzéseinek eredményéről hivatalosan értesítette a tagállamot.

megfelelőségi eljárás

A szabályozási határidők figyelembevétele nélkül végrehajtott kifizetések pénzügyi elszámolása: az EMGA legfontosabb támogatási programjai esetében a rendeletek előírják, hogy a tagállamoknak bizonyos határidőkön belül teljesíteniük kell a kifizetéseket a kedvezményezettek felé. A 883/2006/EK bizottsági rendelet 9. cikkével összhangban a meghatározott határidők betartását rendszeresen, évente háromszor ellenőrzik. A határidők be nem tartása esetén a Bizottság csökkentéseket – amelyek különleges esetekben és kivételes körülményeknél bizonyos jóváírások függvénye – és arányosságot alkalmaz. A csökkentéseket a havonkénti kifizetésekkel összefüggésben az éves pénzügyi elszámolásban teljesítik. A határidők be nem tartása miatti pénzügyi korrekciókat negatív kifizetésként kezelik, a gazdasági eredménykimutatásban pedig költségcsökkenésként számolják el.

A szabályozási határidők figyelembevétele nélkül végrehajtott kifizetések pénzügyi elszámolása

A tagállamok által bejelentett szabálytalanságok miatti visszafizettetés

A tagállamok nemzeti jogszabályaik és eljárásaik szerint kötelesek visszafizettetni a szabálytalanságok miatt elveszett összegeket. Amennyiben sikeresen visszafizettetik a kedvezményezettel, a visszafizetett összegeket a Bizottságnál lekönyvelik és a gazdasági eredménykimutatásban bevételként tüntetik fel. A szabálytalanul felhasznált összegeket azonban nem mindig könnyű visszafizettetni. Ha a tagállamnak több mint négy – vagy a kedvezményezett ellen a nemzeti bíróságnál folytatott eljárások esetében nyolc – évébe telik visszafizettetni az összeget, a Bizottság az érintett tagállamra a kinnlévő összeg 50 %-át veti ki, így védve az EU pénzügyi érdekeit (az ún. „50/50 szabály”). Ezt a fentiekben bemutatott pénzügyi elszámolási eljáráson keresztül teszi meg. E számviteli eljárás után a tagállam továbbra is köteles folytatni visszafizettetési tevékenységét. Az így visszafizettetett összegek 50 %-át az uniós költségvetésbe kell továbbítani. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett összegeket át lehet csoportosítani a Bizottsághoz, miután a tagállamok költségeik fedezésére azt 20 %-kal csökkentették. A Bizottság minden körülmények között figyelemmel kíséri a tagállamok visszafizettetési tevékenységét. Ha egy tagállam nem fizetteti vissza az összeget vagy tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy a megfelelőségi elszámolási eljáráson keresztül beavatkozik és az érintett tagállamra pénzügyi korrekciót ír elő.

6.2.2.   A strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetése

E területen a hibák, szabálytalanságok és csalások visszafizettetésének mechanizmusa főleg pénzügyi korrekciókat foglal magában.

Pénzügyi korrekciók: A finanszírozás feltételeit szabálytalanságok miatt nem teljesítő kiadásokat ki kell zárni az uniós költségvetés általi társfinanszírozásból. E kizárást nevezik „pénzügyi korrekciónak”. Az ilyen kiigazítások célja visszaállítani azt az állapotot, amelyben valamennyi – a strukturális intézkedésből társfinanszírozandónak nyilvánított – kiadás megfelel az alkalmazandó nemzeti és közösségi szabályoknak, illetve rendelkezéseknek.

Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciót eredményezhetnek a tagállami ellenőrzési rendszer bármely szintjén lefolytatott auditok és ellenőrzések, a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék auditjai, illetve az Európai Csaláselleni Hivatal vizsgálatai. A tagállamok elsősorban a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók teljesítéséért felelősek. Amennyiben a tagállam egyetért azzal, hogy saját vagy közösségi ellenőrzési és audit tevékenysége eredményeképpen korrekcióra kerüljön sor, a szabálytalan kiadást visszavonhatja és az érintett program keretében újra felhasználhatja a más kiadásra felszabadított, de a korrekció tárgyát képező művelethez vagy műveletekhez nem kapcsolódó közösségi finanszírozást. Az Európai Bizottság formális határozatot hozhat a tagállam által alkalmazandó pénzügyi korrekcióról, amennyiben a tagállam nem teljesítette az előírt korrekciókat, vagy amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerekben olyan súlyos hiányosságok fordulnak elő, amelyek a rendszerből adódó szabálytalanságokhoz vezethetnek. A bizottsági határozat által alkalmazott pénzügyi korrekció az érintett program közösségi finanszírozásának csökkentését vonja maga után. A saját vagy közösségi auditokat követően a tagállamok által teljesített korrekciók nem szerepelnek a Bizottság számviteli rendszerében, a tagállamok pedig évente egyszer szolgáltatnak információt. A közösségi beszámolóban csak beszedési megbízás vagy a végső kifizetés csökkentése révén végrehajtott pénzügyi korrekciók szerepelnek.

6.3.   JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE – EGYÉB IRÁNYÍTÁSI TÍPUSOK

Az előírt mechanizmusok a beszedési megbízásokat vagy a következő kifizetés csökkentését foglalják magukban. Sok uniós projekt több évig tart, az időközönkénti ellenőrzéseket és független ellenőrzési tanúsítványok vizsgálatát követően pedig – a későbbi kifizetési igények és/vagy végső kifizetések kiigazítása révén – általában korrekciókat alkalmaznak. A későbbi kifizetésekből történő levonás révén – tehát beszedési megbízás kibocsátása nélkül – teljesített valamennyi visszafizettetésre vonatkozó információt nem lehet könnyen azonosítani a Bizottság számviteli rendszerében, mivel a beszámolóban csak a kiigazított kifizetés összege szerepel.

A projekt lezárásakor vagy lezárása után az Európai Bizottság saját vagy a Számvevőszék ellenőrei által a helyszínen lefolytatott ellenőrzések alapján további korrekciókat alkalmazhat. E korrekciókat a későbbi évek folyamán is megtehetik, ekkor beszedési megbízást bocsátanak ki.

6.4.   A 2007-BEN JOGOSULATLANNAK MINŐSÍTETT KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSÉNEK ELEMZÉSE

Az alábbiakban bemutatott adatokat lehetőség szerint az eredményszemlélet alapján állapították meg, amelynek értelmében a visszafizettetést arra az évre számolják el, amelyben:

| — | a beszedési megbízást kibocsátották, vagy csökkentett kifizetést teljesítettek, |
| --- | --- |

—

a beszedési megbízást kibocsátották, vagy csökkentett kifizetést teljesítettek,

| — | a Bizottság korrekcióról határozott, illetve a tagállam a korrekciót elfogadta, illetve |
| --- | --- |

—

a Bizottság korrekcióról határozott, illetve a tagállam a korrekciót elfogadta, illetve

| — | az EMGA és EMVA keretében a szabálytalanságok összegét a tagállam visszafizettette és bejelentette. |
| --- | --- |

—

az EMGA és EMVA keretében a szabálytalanságok összegét a tagállam visszafizettette és bejelentette.

6.4.1.   Megosztott irányítás

6.4.1.1.   A mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások visszafizettetése: EMGA és EMVA

A 2007-es naptári év során a Bizottság az EMGA-t illetően úgy határozott, hogy pénzügyi korrekciókat követően a tagállamoknak 607 millió EUR-t kell visszafizetniük. Emellett ugyanebben az évben a tagállamok 247 millió EUR-t fizettek vissza a Bizottságnak, amely összeg kedvezményezettek által visszafizetett szabálytalan kiadásokat tartalmaz. Mivel az EMVA esetében ez volt az alap működésének első éve, 2007-ben nem került sor jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére. Ezen összes visszafizettetést a Bizottság számviteli rendszerében elszámolják és feltüntetik a gazdasági eredménykimutatásban.

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 |
| Meghozott pénzügyi korrekciók, amelyből: | |
| Megfelelőségi elszámolás | 532 |
| Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | 75 |
| Összesen | 607 |
| Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok | 247 |
| Összesen | 854 |

millió EUR

2007

Meghozott pénzügyi korrekciók, amelyből:

Megfelelőségi elszámolás

Megfelelőségi elszámolás

532

532

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

75

75

Összesen

607

Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok

247

Összesen

Összesen

854

854

A Bizottság megfelelőségi határozatok keretében is hajthat végre pénzügyi korrekciókat, de csak olyan kiadások esetében, amelyeket legfeljebb 24 hónapon belül jelentenek be, amely idő eltelte után a tagállam által elszámolt kiadási területet ellenőrzik. Az összeget, amely a Bizottság ellenőrzését követően még meghozandó mezőgazdasági megfelelőségi pénzügyi korrekciós határozatok alapján fog befolyni, 1,5 milliárd EUR-ra becsülték. Ez a 2001–2007 közötti időszakban bejelentett bizonyos kiadásokat érinti, és e pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben függő követelésként szerepel.

6.4.1.2.   A strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetése

A Bizottság és a Számvevőszék ellenőrző munkájából, valamint a zárási folyamatból származó, a következő két programidőszakban végrehajtott valamennyi pénzügyi korrekciót az alábbi táblázat tartalmazza:

A 2000–2006-OS IDŐSZAK PROGRAMJAIRA/PROJEKTJEIRE VONATKOZÓ ÖSSZES PÉNZÜGYI KORREKCIÓ

| millió EUR |
| --- |
| | Összes pénzügyi korrekció 2006.12.31-én | 2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül | 2007-es pénzügyi korrekció bizottsági határozat alapján | Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én |
| Kohéziós Alap | 99 | 4 | 0 | 103 |
| ERFA | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESZA | 438 | 37 | 0 | 475 |
| HOPE | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EMOGA Orientáció | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

millió EUR

Összes pénzügyi korrekció 2006.12.31-én

2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül

2007-es pénzügyi korrekció bizottsági határozat alapján

Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én

Kohéziós Alap

99

4

0

103

ERFA

1 382

179

0

1 561

ESZA

438

37

0

475

HOPE

0

0

0

0

EMOGA Orientáció

1

0

0

1

Összesen

Összesen

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA esetében a 2006. évi éves beszámolóhoz csatolt megjegyzésekben szereplő számadatok (3.1.4. megjegyzés, összesen 1 915 millió EUR) a tagállamoknak a pénzügyi korrekciós eljárás beindításával kapcsolatban küldött levelekben szereplő, az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódó becsült összegek. Az összesen 20,7 millió EUR-nyi összeget (Kohéziós Alap: 18,7 millió EUR, ERFA: 1 millió EUR, ESZA: 1 millió EUR) átmeneti jellege miatt nem vették figyelembe az összes pénzügyi korrekció kiszámítása során. Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében hozzáadtak ugyanakkor a 2006-ban vagy az előtt elfogadott, korábban nem jelentett formális bizottsági határozatokat képviselő pénzügyi korrekciókból származó további 25,7 millió EUR-t (Kohéziós Alap: 17,7 millió EUR, ERFA: 8 millió EUR).

3.1.4.

AZ 1994–1999-ES IDŐSZAK PROGRAMJAIRA/PROJEKTJEIRE VONATKOZÓ ÖSSZES PÉNZÜGYI KORREKCIÓ

| millió EUR |
| --- |
| | Összes pénzügyi korrekció 2006.12.31-én | 2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül | 2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján | Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én |
| Kohéziós Alap | 202 | 0 | 23 | 225 |
| ERFA | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESZA | 340 | 0 | 5 | 345 |
| HOPE | 15 | 24 | 0 | 39 |
| EMOGA Orientáció | 30 | 4 | 80 | 114 |
| Összesen | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

millió EUR

Összes pénzügyi korrekció 2006.12.31-én

2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül

2007-es pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján

Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én

Kohéziós Alap

202

0

23

225

ERFA

818

4

36

858

ESZA

340

0

5

345

HOPE

15

24

0

39

EMOGA Orientáció

30

4

80

114

Összesen

Összesen

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében a 2006. évi végleges beszámolóhoz csatolt megjegyzésekben szereplő számadatok (3.1.4. megjegyzés, összesen 1 677 millió EUR) a tagállamoknak a pénzügyi korrekciós eljárás beindításával kapcsolatban küldött levelekben szereplő becsült összegek. Az összesen 300 millió EUR-nyi összeget (Kohéziós Alap: 58 millió EUR, ERFA: 242 millió EUR) átmeneti jellege miatt nem vették figyelembe az összes pénzügyi korrekció kiszámítása során. Az ERFA esetében további 16 millió EUR-t, az ESZA esetében pedig 10 millió EUR-t adtak hozzá a 2006-ban vagy az előtt elfogadott, korábban nem jelentett formális bizottsági határozatokat képviselő pénzügyi korrekciók alapján, valamint 2 millió EUR-t a HOPE esetében, amelyet korábban nem jelentettek be.

3.1.4.

A 2007. évi strukturális intézkedések esetében a 396 millió EUR összegű összes pénzügyi korrekciót a következőképpen lehet felosztani:

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | KA | ESZA | HOPE | EMOGA-O | Összesen |
| 1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói: | | | | | | |
| Beszedési megbízással (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Kifizetés csökkentése | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| Részösszesen 1994–1999-es időszak | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói: | | | | | | |
| Nem támogatható kiadások visszavonására vonatkozó megállapodás | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Részösszesen 2000–2006-os időszak | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Pénzügyi korrekció összesen | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

millió EUR

ERFA

KA

ESZA

HOPE

EMOGA-O

Összesen

1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói:

Beszedési megbízással (7)

7

29

3

3

2

15

52

Kifizetés csökkentése

11

20

2

22

69

124

Részösszesen 1994–1999-es időszak

Részösszesen 1994–1999-es időszak

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói:

Nem támogatható kiadások visszavonására vonatkozó megállapodás

179

4

37

0

0

220

Részösszesen 2000–2006-os időszak

Részösszesen 2000–2006-os időszak

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Pénzügyi korrekció összesen

Pénzügyi korrekció összesen

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

E táblázat nem tartalmazza a strukturális alap kiadásaira vonatkozó, a tagállamok által lefolytatott saját ellenőrzések eredményeit. Ezen túlmenően lehetséges pénzügyi korrekciókra vonatkozik egy 2,9 milliárd EUR-s összeg, amelyet a tagállamoktól kell behajtani. Az összeg alapját a Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzésének eredményei képezik, amelyek mindegyikét a főigazgatóságok nyomon követik. Figyelembe véve az ellenőrzések nyomon követésének állapotát, a korrekciós cselekvési tervek végrehajtását, valamint a 2007 végéig kiadott végső állásfoglalásról szóló leveleket, a számlák 2007. évi zárása idején ez a legjobb becslés.

A tagállamok pénzügyi korrekciós tevékenysége (visszavonások, visszafizettetések, folyamatban lévő visszafizettetések) a 2007. évi strukturális intézkedések esetében

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy minden év március 31-ig adjanak tájékoztatást az adott évben a strukturális intézkedésekhez kapcsolódó visszavonásokról, visszafizettetésekről és a folyamatban lévő visszafizettetésekről, valamint a 2000–2006-os programozási időszak egészéről összesítve valamennyi strukturális alap és közösségi kezdeményezés (ERFA, ESZA, EMOGA és HOPE) esetében. A Bizottság megkapta a visszavonások és visszafizettetések 2007. évi előzetes adatait (körülbelül 540 millió EUR), amelyeket az érintett tagállamokkal bizonyos ügyekben folytatott bizottsági egyeztetés után kiigazítanak. A felülvizsgált adatokat a strukturális alapok végrehajtásáról szóló, 2008 folyamán később kibocsátandó 19. éves jelentés mellékletében mutatják majd be. A Bizottság által saját vagy más közösségi szervek ellenőrzése alapján javasolt, de a tagállamok által elfogadott és végrehajtott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódóan potenciális eltérés van a tagállamok által közölt visszavonások adatai tekintetében.

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság jelenleg ellenőriz néhány tagállam által a Bizottságnak a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési terv (COM(2008)97) 6.2. intézkedése alapján benyújtott információkat. E munka eredményeképpen végleges következtetéseket lehet majd levonni az adatok teljessége és megbízhatósága vonatkozásában, ami a nyomonkövetési tevékenység alapját jelenti ahhoz, hogy a pénzügyi korrekciókról szóló jelentésben meg lehessen tenni a szükséges javításokat.

6.4.2.   Kiadások visszafizettetése egyéb irányítási típusok keretében

Az egyéb irányítási típusok esetében a beszedési megbízásokban rögzített adósságokkal kapcsolatos információkat a következő táblázat tartalmazza. A 2007. évi számviteli adatokban nem szerepeltek a későbbi kifizetésekből történő levonás által eredményezett visszafizetések. Az év folyamán kibocsátott, a korábban kifizetett összegek visszafizettetésére irányuló beszedési megbízások összege összesen 259 millió EUR-t tett ki. Ebből 138 millió EUR vonatkozik a kiadások visszanyerésére, és 121 millió EUR az előfinanszírozás visszanyerésére. Az utóbbi kategória tekintetében a számviteli adatok nem teszik lehetővé a fel nem használt előlegek visszafizettetéséből származó összegek, illetve a kedvezményezett által igényelt jogosulatlan kiadások visszafizettetéséből származó összegek közötti különbségtételt. Ugyanakkor a strukturális intézkedésekkel ellentétben gyakorlatilag valamennyi visszafizettetett előfinanszírozás – az ügynökségek eredményéhez kapcsolódókat kivéve – jogosulatlanul igényelt összegek visszafizettetésének minősül.

| millió EUR |
| --- |
| Jogosulatlan kifizetésekkel kapcsolatban 2007-ben kibocsátott beszedési megbízások | 2007 |
| Külső fellépések | 178 |
| Belső politikák | 81 |
| Összesen | 259 |

millió EUR

Jogosulatlan kifizetésekkel kapcsolatban 2007-ben kibocsátott beszedési megbízások

2007

Külső fellépések

178

Belső politikák

81

Összesen

Összesen

259

259

6.5.   A 2007. ÉVI JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSÉNEK ÖSSZEFOGLALÁSA

A következő táblázat a 2007-ben visszafizetendőnek ítélt teljes összeg legjobb becslését tartalmazza. Amint azt a fentiekben bemutattuk, ezen összegek sem a strukturális alap kiadásainak a tagállamok általi saját ellenőrzések eredményeit, sem a külső fellépésekkel és belső politikákkal kapcsolatos későbbi kifizetésekből történő levonás által eredményezett visszafizetéseket nem tartalmazzák. Az előfinanszírozási kockázatokkal kapcsolatban megállapított beszedési megbízások a fel nem használt (szabálytalan kifizetésekhez nem kapcsolódó) előlegek visszafizetésére vonatkozó összegekkel magasabb értéken szerepelnek.

Jogosulatlan kifizetések visszafizettetésének összefoglalása

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| EMOGA: | | |
| – | pénzügyi korrekciók |

millió EUR

2007

2006

EMOGA:

EMOGA:

–

pénzügyi korrekciók

607

839

| – | tagállamok által bejelentett szabálytalanságok |
| --- | --- |

–

tagállamok által bejelentett szabálytalanságok

247

108

Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok)

Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok)

396

807

Jogosulatlan kifizetésekre vonatkozó beszedési megbízások:

Jogosulatlan kifizetésekre vonatkozó beszedési megbízások:

| – | külső fellépések |
| --- | --- |

–

külső fellépések

178

172

| – | belső politikák |
| --- | --- |

–

belső politikák

81

85

Összesen

Összesen

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG PÉNZTÁRI MŰVELETEI

Az alábbi megállapítások az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletekre vonatkoznak. A költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági pénztári műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK, Euratom rendelettel módosított) 1150/2000/EK, Euratom rendelet, valamint a költségvetési rendelet (az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított 1605/2002/EK, Euratom rendelet) és annak végrehajtási szabályai (a 478/2007/EK, Euratom rendelettel módosított 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet) rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesítik. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesítik.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra (az 1150/2000/EK, Euratom rendeletre figyelemmel, amennyiben ez a saját források számláján lévő összegeket érinti). |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra (az 1150/2000/EK, Euratom rendeletre figyelemmel, amennyiben ez a saját források számláján lévő összegeket érinti).

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek bevétele céljából egyéb bankszámlákat is nyitott központi és kereskedelmi bankoknál. E számlák mindegyikét (bevételi számlái kivételével) az ezekről teljesítendő kifizetések alapján naponta feltöltik. E számlákon minimális pénzeszköz-egyenleget tartanak annak érdekében, hogy sürgős kifizetéseket lehessen végrehajtani, ha a finanszírozás során kivételesen bármilyen késedelem történne. A bevételi számlák egyenlegét a pénztári igényektől függően rendszeresen továbbítják a saját források számláira vagy más számlákra.

Minden olyan kereskedelmi bankot, ahol a Bizottság bankszámlákkal rendelkezik, ajánlati felhívás útján választanak ki. Előlegszámlákat a költségvetési rendelet 63. cikkével összhangban nyitnak, bankszámlákat pedig az igények alapján, amelynek során a bankokat egyszerűsített pályázati eljárás keretében választják ki.

7.1.   MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső ellenőrzési normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak. A pénztári és a kifizetési műveletek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Különösen az alábbiakra terjednek ki:

| — | Bankszámlák nyitása és megszüntetése, |
| --- | --- |

—

Bankszámlák nyitása és megszüntetése,

| — | Pénzügyi rendszerek paramétereinek meghatározása, |
| --- | --- |

—

Pénzügyi rendszerek paramétereinek meghatározása,

| — | Pénztári tervezés és előrejelzés, |
| --- | --- |

—

Pénztári tervezés és előrejelzés,

| — | Kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, |
| --- | --- |

—

Kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés,

| — | Devizaárfolyam-műveletek, |
| --- | --- |

—

Devizaárfolyam-műveletek,

| — | Bankok kiválasztása, |
| --- | --- |

—

Bankok kiválasztása,

| — | Ügyletek nyomonkövetése és banki egyeztetések, |
| --- | --- |

—

Ügyletek nyomonkövetése és banki egyeztetések,

| — | Harmadik felek dokumentumainak kezelése és ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

Harmadik felek dokumentumainak kezelése és ellenőrzése.

7.2.   PÉNZÜGYI KOCKÁZAT

Devizakockázat:

A tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Euróban történő kifizetések teljesítése miatti igények esetén e forrásokat átváltják euróra, illetve néhány esetben közvetlenül az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetések végrehajtására használják fel.

A Bizottság az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben vagy USD-ben tartott számláinak egy részét kereskedelmi bankoknál vezeti az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel; következésképpen napi egyenlegüket nagyon alacsony szinten tartják és csak korlátozott mértékben vannak kitéve a devizaárfolyam-ingadozásoknak.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében vagy az ugyanabban a pénznemben vezetett egyéb számlákra továbbítják, vagy a pénztári igényektől függően átváltják euróra és euróban vezetett egyéb számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátok figyelembe vételével vezetik.

Hitelkockázat:

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek Ezek az intézmények gyakorlatilag semmilyen hitelkockázatot nem jelentenek a Bizottság számára

A kifizetések, illetve egyéb banki műveletek végrehajtása érdekében a Bizottság pénztári forrásainak kis részét kereskedelmi bankok kezelik. Általános gyakorlat a kereskedelmi bankoknál vezetett számlák „just-in-time” rendszerű feltöltése. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak (átlagosan 100 millió EUR és 200 millió EUR közöttiek, és több mint 30 számla között oszlanak meg), így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Emellett a hitelkockázat további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankok kiválasztása során egyedi iránymutatást alkalmaznak.

Minden kereskedelmi bankot ajánlati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet. Valamennyi szerződés tartalmazza a Bizottság általi azonnali megszüntetés lehetőségét abban az esetben, ha a másik fél besorolását felülvizsgálják és az a minimálisan elvárt szint alá esik.

Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A hitelkockázatnak való kitettség korlátozása érdekében ezen számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembe vételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják.

Kamatlábkockázat:

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 9. cikkével összhangban a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az egyes bankok által nyújtott különleges feltételek függvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a piaci ingadozások alapján kiigazítanak.

A kereskedelmi bankoknál vezetett valamennyi számla esetében a kamatszámítás változó alapú, az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamat bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Ennek eredményeképpen a Bizottság semmilyen kamatlábkockázatnak nincs kitéve.

7.3.   ÁTMENETILEG BESZEDETT PÉNZBÍRSÁGOK KEZELÉSE

Az alábbi megállapítások az Európai Bizottság által az átmenetileg beszedett pénzbírságok (korlátozott felhasználású pénzeszközök) igazgatása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveleteire vonatkoznak.

Devizakockázat:

Mivel minden pénzbírságot euróban szabnak ki és fizetnek be, a Bizottság semmilyen kockázatnak nincs kitéve a devizaárfolyam-ingadozások tekintetében.

Hitelkockázat:

Iránymutatásokat alkalmaznak azon bankok kiválasztása során, ahol pénzeszközök vannak elhelyezve, és az egyes szerződéses partnerek esetében a kockázati kitettség korlátozott. Valamennyi pénzeszközt folyószámlán helyezik el és előzetes értesítés nélkül bármikor lehívhatóak. A bankokat ajánlati felhívás útján választják ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum hosszú távú hitelkockázati besorolás Moody's Aa vagy azzal egyenértékű (tehát S&P AA- vagy Fitch AA-).

Bármely egyéni félnek való kitettség – annak igazolt konszolidált éves beszámolójából eredően – a „tőke + tartalékok + alárendelt kölcsöntőke” 5 %-ára korlátozott. Ezt a korlátot legalább évente felülvizsgálják. Valamennyi szerződés tartalmazza a Bizottság általi azonnali megszüntetés lehetőségét abban az esetben, ha a másik fél besorolását felülvizsgálják és az a minimálisan elvárt szint alá esik.

Kamatlábkockázat:

A kamatszámítás minden számla esetében változó alapú, az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Ennek eredményeképpen a Bizottság semmilyen kamatlábkockázatnak nincs kitéve.

HITELFELVÉTELI ÉS -NYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGEK ÉS A GARANCIAALAP

Az alábbiak az Európai Bizottság által a makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom, valamint a Garanciaalap révén végzett hitelnyújtási és -felvételi tevékenységekhez kapcsolódnak.

makroszintű pénzügyi támogatás

Euratom

Garanciaalap

7.4.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom:

A hitelnyújtási és -felvételi műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést a Közösségek adott esetben a vonatkozó Euratom tanácsi határozatokkal (8) és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtják végre. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a hitelfelvételt, kölcsönöket, pénztárkezelést és hasonló speciális területeket felölelő írott eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

8

Általános szabályként nem folyik fedezeti tevékenység, mivel a hitelnyújtási műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik és nincsenek nyitott devizapozíciók.

Garanciaalap:

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd az E.2.3.3. szakaszt) az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i és 2002. május 8-i módosításai rögzítik.

E.2.3.3.

A főbb alapelvek az alábbiak (közvetlenül az egyezményből kivonatolva):

| — | A garanciaalap egyetlen pénznemben, euróban működik. Az árfolyamkockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. |
| --- | --- |

—

A garanciaalap egyetlen pénznemben, euróban működik. Az árfolyamkockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket.

| — | A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet fordít a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka elegendő legyen, figyelembe véve azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyekkel a garanciaalap konfrontálódik. |
| --- | --- |

—

A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet fordít a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka elegendő legyen, figyelembe véve azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyekkel a garanciaalap konfrontálódik.

| — | A garanciaalap az EBB portfólió-részlege által már használt valamennyi fedezeti eszközt alkalmazhatja a piaci és kamatkockázatok ellen. |
| --- | --- |

—

A garanciaalap az EBB portfólió-részlege által már használt valamennyi fedezeti eszközt alkalmazhatja a piaci és kamatkockázatok ellen.

| — | A portfóliókezelés az optimális időtartamon és a hosszú és rövid lejárat közötti legjobb allokáción alapul a kamatlábgörbék valódi előnyeinek kihasználása érdekében. Annak érdekében, hogy a portfólió időtartama a jövőbeli piaci feltételekre vonatkozó előrejelzéseknek megfelelően gyorsan módosítható legyen, a vagyonkezelő – kizárólag fedezeti céllal – alkalmazni fogja a piacon rendelkezésre álló azon eszközöket, amelyekkel kapcsolatban az EBB már rendelkezik a szükséges tapasztalatokkal. |
| --- | --- |

—

A portfóliókezelés az optimális időtartamon és a hosszú és rövid lejárat közötti legjobb allokáción alapul a kamatlábgörbék valódi előnyeinek kihasználása érdekében. Annak érdekében, hogy a portfólió időtartama a jövőbeli piaci feltételekre vonatkozó előrejelzéseknek megfelelően gyorsan módosítható legyen, a vagyonkezelő – kizárólag fedezeti céllal – alkalmazni fogja a piacon rendelkezésre álló azon eszközöket, amelyekkel kapcsolatban az EBB már rendelkezik a szükséges tapasztalatokkal.

7.5.   DEVIZAKOCKÁZAT

Mivel valamennyi követelés és kötelezettség euróban denominált, a Közösségek pénzügyi pozíciói és pénzáramai nincsenek kitéve a devizaárfolyam-ingadozások hatásainak.

7.6.   KAMATKOCKÁZAT

A hitelnyújtási és -felvételi tevékenységek jellegéből adódóan a Közösségek számottevő kamatozó követeléssel és kötelezettséggel rendelkezik.

Makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom:

A változó kamattal felvett kölcsönök cash flow kamatkockázatnak teszik ki a Közösségeket. Ezek a kölcsönök a hitelfelvételek teljes volumenének mintegy 93 %-át teszik ki. A hitelfelvételekből eredő kamatkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon a Közösségek változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 1,18 milliárd EUR-t tesznek ki (2006: 1,32 milliárd EUR), az összeget hathavonta újraárazzák. A Közösségeknek fix kamatú hitelei is vannak, ezek 2007-ben 85 millió EUR-t tesznek ki (2006: 85 millió EUR), végső lejáratuk öt éven túli.

Garanciaalap:

A garanciaalap kamatkockázatának (piaci kockázat) kezelésére fedezeti eszközök használhatók. A Bizottság és az EBB közötti megállapodás értelmében azonban jelenleg nincs jelentős kockázat, így nem hajtanak végre fedezeti műveleteket. Mivel a tranzakciók és a műveletek kizárólag euróban denomináltak, más fedezeti műveletre sincs szükség. A garanciaalap 2006. és 2007. december 31-i tőkerészesedésének (piaci érték az elhatárolt kamatok nélkül) megoszlását az alábbi táblázat tartalmazza:

| millió EUR |
| --- |
| Szegmensek | Fix kamatozású befektetések | Változó kamatozású értékpapírok | Összesen |
| 3 hónapnál rövidebb | 3 hónap és 1 év között | 1 és 10 év között |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Folyószámlák | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Rövid lejáratú betétek – névleges | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| Összesen | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Százalék | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

millió EUR

Szegmensek

Fix kamatozású befektetések

Változó kamatozású értékpapírok

Összesen

3 hónapnál rövidebb

3 hónap és 1 év között

1 és 10 év között

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Folyószámlák

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Rövid lejáratú betétek – névleges

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

Értékesíthető pénzügyi eszközök

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

Összesen

Összesen

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Százalék

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

2007. december 31-én a pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök (lekötött betétek) esetében a tényleges kamatláb 4,12 % és 4,83 % között mozgott. Az értékesíthető értékpapírok portfóliója esetében a tényleges kamatláb 2,94 % és 5,52 % között mozog.

7.7.   HITELKOCKÁZAT

A Közösségek ki van téve hitelkockázatnak, ami annak a kockázata, hogy a másik fél nem lesz képes a teljes összeget annak esedékességekor kifizetni. A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a garanciaalapon keresztül történik. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot (9) 1994-ben hozták létre az Európai Unión kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési kockázat fedezésére. Az esedékes összegek intézmény általi késedelmes fizetésének elkerülése érdekében e hitelek rendezése a Közösségek költségvetésből rendelkezésre bocsátott előlegek segítségével történik. Ha valamely kifizetés esedékességét követő három hónap után megerősítést nyer, hogy a hitelfelvevő ország fizetésképtelen, az előleget a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap visszafizeti a költségvetésbe.

9

Makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom:

A Közösségek hitelkockázata Bulgáriával, Romániával és Szerbia-Montenegróval szemben a legnagyobb. Ezen országok teszik ki a hitelek teljes volumenének hozzávetőlegesen 27, 28, illetve 22 %-át. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. Ennek megfelelően a működési egység csak az engedélyezett bankok kereskedelmi jegyzékén szereplő és megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köt üzletet.

Garanciaalap:

A garanciaalap lekötött betétei – A partnerek besorolása

A Közösség és az EBB közötti, a garanciaalap kezeléséről szóló megállapodással összhangban valamennyi bankközi befektetésnek minimum A1 hitelkockázati besorolásúnak kell lennie. A rövid lejáratú bankközi befektetések, beleértve az elhatárolt kamatokat is, partnertípus szerinti megoszlása 2007. december 31-én az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| Osztályozás | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| Összesen | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

millió EUR

Osztályozás

2007.12.31.

2006.12.31.

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

Összesen

Összesen

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Értékesíthető eszközök – A kibocsátók jellemzői

A kibocsátók profilja és az elhatárolt kamatok nélküli piaci érték 2007. december 31-én az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| Kibocsátó | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Egyéb AAA besorolású kibocsátó | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Aaa-n felüli | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Kormány/Aaa besorolású ügynökség | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Kormány/Aa1 besorolású ügynökség | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Kormány/Aa2 besorolású ügynökség | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Kormány/Aa3 besorolású ügynökség | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Kormány/A1 besorolású ügynökség | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Kormány/A2 besorolású ügynökség | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Kormány/A3 besorolású ügynökség | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Kormány/Baa1 besorolású ügynökség | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Kormány/NR besorolású ügynökség | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Összesen | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

millió EUR

Kibocsátó

2007.12.31.

2006.12.31.

Egyéb AAA besorolású kibocsátó

310

35 %

361

40 %

Aaa-n felüli

5

1 %

15

2 %

Kormány/Aaa besorolású ügynökség

196

22 %

225

25 %

Kormány/Aa1 besorolású ügynökség

72

8 %

58

6 %

Kormány/Aa2 besorolású ügynökség

0

0 %

0

0 %

Kormány/Aa3 besorolású ügynökség

81

9 %

67

7 %

Kormány/A1 besorolású ügynökség

73

8 %

49

5 %

Kormány/A2 besorolású ügynökség

132

15 %

122

13 %

Kormány/A3 besorolású ügynökség

4

1 %

10

1 %

Kormány/Baa1 besorolású ügynökség

10

1 %

10

1 %

Kormány/NR besorolású ügynökség

0

0 %

0

0 %

Összesen

Összesen

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Minden értékpapír megfelel a következő követelményeknek:

| — | vagy az állam bocsátotta ki őket, vagy az Európai Unió, a G10 vagy nemzetek feletti szervek által garantált intézmények, |
| --- | --- |

—

vagy az állam bocsátotta ki őket, vagy az Európai Unió, a G10 vagy nemzetek feletti szervek által garantált intézmények,

| — | vagy valamely más, legalább AA3 besorolású szuverén állam bocsátotta ki őket, |
| --- | --- |

—

vagy valamely más, legalább AA3 besorolású szuverén állam bocsátotta ki őket,

| — | vagy valamely más, AAA besorolású kibocsátó bocsátotta ki őket. |
| --- | --- |

—

vagy valamely más, AAA besorolású kibocsátó bocsátotta ki őket.

7.8.   VALÓS ÉRTÉK

A makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom által nyújtott és felvett hitelek becsült valós értékének meghatározása egy leszámítolt pénzáram-modell segítségével történik. E modell értelmében a tervezett jövőbeli pénzáramok leszámítolásához a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak. A változó kamatú hitelek becsült valós értéke a feltételezések szerint megközelíti könyv szerinti értéküket, mivel azokat hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal.

A mérlegfordulónapon a fix kamatozással nyújtott hitelek becsült értéke 90 millió EUR (2006: 93 millió EUR), a fix kamatozású felvett hiteleké 89 millió EUR (2006: 93 millió EUR), míg a megfelelő könyv szerinti értékek 87 millió EUR (2006: 87 millió EUR), illetve 87 millió EUR (2006: 87 millió EUR).

7.9.   LIKVIDITÁSI POZÍCIÓ

Az alábbi táblázat a garanciaalap követeléseinek és kötelezettségeinek elemzését tartalmazza lejáratuk szerinti csoportosításban, a mérleg fordulónapjától a szerződés szerinti lejárat időpontjáig hátralévő idő szerint. A lejárati időpontok legóvatosabb figyelembevétele mellett készült. Ezért a kötelezettségek esetében a lehető legkorábbi visszafizetési időpont szerepel, míg a követelések esetében a lehető legkésőbbi visszafizetési időpont. A szerződéses lejárati időpont nélküli követelések és kötelezettségek a „Határozatlan lejárat” kategóriában jelennek meg.

| millió EUR |
| --- |
| Futamidő | 3 hónapnál rövidebb | 3 hónap és 1 év között | 1 és 10 év között | Határozatlan lejárat | Összesen |
| Követelések euróban: |
| Folyószámlák | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Rövid lejáratú betétek | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| Ebből elhatárolt kamat | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| Ebből elhatárolt kamat | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| Összesen | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Kötelezettségek euróban: |
| Tőke | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Fizetési kötelezettségek | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Nettó likviditási pozíció 2007.12.31-én | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Kumulált likviditási pozíció 2007.12.31-én | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

millió EUR

Futamidő

3 hónapnál rövidebb

3 hónap és 1 év között

1 és 10 év között

Határozatlan lejárat

Összesen

Követelések euróban:

Folyószámlák

1

0

0

0

1

1

Rövid lejáratú betétek

248

0

0

0

248

248

Ebből elhatárolt kamat

Ebből elhatárolt kamat

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Értékesíthető pénzügyi eszközök

38

109

754

3

904

904

Ebből elhatárolt kamat

Ebből elhatárolt kamat

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

Összesen

Összesen

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Kötelezettségek euróban:

Tőke

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Fizetési kötelezettségek

1

0

0

0

1

1

Összesen

Összesen

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Nettó likviditási pozíció 2007.12.31-én

Nettó likviditási pozíció 2007.12.31-én

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Kumulált likviditási pozíció 2007.12.31-én

Kumulált likviditási pozíció 2007.12.31-én

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG (felszámolás alatt)

Az alábbi megállapítások az Európai Közösségek által a (felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség révén végrehajtott hitelfelvételi és -nyújtási, valamint pénztárkezelési tevékenységekhez kapcsolódnak. További információ a felszámolás alatt álló ESZAK beszámolójában található.

(felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség

7.10.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Az ESZAK-Szerződés 2002. július 23-i lejáratát követően a 2003/76/EK határozattal összhangban az ESZAK követeléseit és kötelezettségeit az Európai Közösségre ruházzák át, valamint az ESZAK kötelezettségeinek likvidálását a Bizottság irányítja. Ezért a felszámolás alatt álló ESZAK számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refinanszírozásra korlátozódnak.

A vagyon- és kötelezettségkezelést a Bizottság végzi, belső iránymutatásaival összhangban. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a hitelfelvételt, kölcsönöket, pénztárkezelést és hasonló speciális területeket felölelő írott eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. Ami a pénztárkezelési műveleteket illeti, a működési kockázat, a partnerkockázat és a piaci kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve alkalmazandó. A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: lekötött bankbetétek, pénzpiaci eszközök, fix és változó kamatozású kötvények.

Az egyes kategóriák főbb befektetési korlátai a következők:

| — | A lekötött betétek esetében bankonként 100 millió EUR, illetve a bank saját forrásainak 5 %-a közül az alacsonyabbik, feltéve, hogy rövid távú hitelbesorolási minősítése legalább A-1 (S&P) vagy azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

A lekötött betétek esetében bankonként 100 millió EUR, illetve a bank saját forrásainak 5 %-a közül az alacsonyabbik, feltéve, hogy rövid távú hitelbesorolási minősítése legalább A-1 (S&P) vagy azzal egyenértékű.

| — | A tagállamok vagy az Európai Unió intézményei által kibocsátott vagy garantált kötvények esetében tagállamonként vagy intézményenként maximum 250 millió EUR a besorolástól függően. |
| --- | --- |

—

A tagállamok vagy az Európai Unió intézményei által kibocsátott vagy garantált kötvények esetében tagállamonként vagy intézményenként maximum 250 millió EUR a besorolástól függően.

| — | Más, legalább AA (S&P) vagy azzal egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolású szuverén vagy szupranacionális kibocsátók kötvényei esetében maximum 100 millió EUR kibocsátónként vagy kezesenként. |
| --- | --- |

—

Más, legalább AA (S&P) vagy azzal egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolású szuverén vagy szupranacionális kibocsátók kötvényei esetében maximum 100 millió EUR kibocsátónként vagy kezesenként.

| — | Legalább AA vagy AAA (S&P) vagy azzal egyenértékű besorolású más kibocsátók kötvényei esetében – a besorolás és a kibocsátó státusza függvényében – maximum 25, illetve 50 millió EUR. |
| --- | --- |

—

Legalább AA vagy AAA (S&P) vagy azzal egyenértékű besorolású más kibocsátók kötvényei esetében – a besorolás és a kibocsátó státusza függvényében – maximum 25, illetve 50 millió EUR.

A felszámolás alatt álló ESZAK derivatív pénzügyi eszközöket használ egyes kockázati kitettségek fedezésére (lásd az E.2.3.4.2. megjegyzést is).

E.2.3.4.2.

7.11.   PIACI KOCKÁZAT

Árfolyamkockázat

A felszámolás alatt álló ESZAK az amerikai dollár és az angol font tekintetében ki van téve a devizakitettségből eredő árfolyamkockázatnak. Az alábbi táblázat összefoglalja a felszámolás alatt álló ESZAK 2007. december 31-i árfolyamkockázati kitettségét.

A táblázatban a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei és forrásai euróban kifejezett névértékükön szerepelnek, pénznemek szerint csoportosítva.

| millió EUR |
| --- |
| | GBP | USD |
| Eszközök | 207 | 68 |
| Kötelezettségek | (285) | (68) |
| Nettó mérlegpozíció | (78) | 0 |
| A keresztdevizás kamatswap-ügyletek hatása | 81 | — |
| Nettó kitettség | 3 | 0 |

millió EUR

GBP

USD

Eszközök

207

68

Kötelezettségek

(285)

(68)

Nettó mérlegpozíció

Nettó mérlegpozíció

(78)

(78)

0

0

A keresztdevizás kamatswap-ügyletek hatása

A keresztdevizás kamatswap-ügyletek hatása

81

81

—

—

Nettó kitettség

Nettó kitettség

3

3

0

0

Az angol fontban lévő eszköz- és forráspozíció jórészt az Európai Beruházási Bank által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, 204 millió EUR-val egyenértékű, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból áll (lásd az E.2.4.2. megjegyzést). Az eljárási szabályzat értelmében az EK-ügyletként engedélyezett egyetlen devizaművelet az eurovásárlás. Az e szabály alóli valamennyi kivételnek megfelelően indokoltnak kell lennie.

E.2.4.2.

Árkockázat

A felszámolás alatt álló ESZAK a mérlegben értékesíthetőként szereplő befektetések miatt ki van téve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok árkockázatának.

7.12.   KAMATKOCKÁZAT

A cash flow kamatkockázat annak kockázata, hogy a piaci kamatlábak változásai miatt a pénzügyi instrumentum jövőbeli pénzmozgásai ingadozni fognak. A valós érték kamatkockázat annak kockázata, hogy a piaci kamatlábak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke ingadozni fog. Tevékenységei jellegéből adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK mind a valós érték, mind a cash flow kockázat tekintetében ki van téve a piaci kamatláb uralkodó szintje ingadozásának.

a)   Felvett hitelből nyújtott hitelek

A hitelfelvételből eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). Ha a felvett és a nyújtott hitelek nem hangolhatók össze tökéletesen, a kamatmozgásnak való kitettség csökkentésére derivatív pénzügyi eszközöket használnak (lásd az E.2.3.4.2. megjegyzést).

E.2.3.4.2.

b)   Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

A változó kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok cash flow kamatkockázatnak teszik ki a felszámolás alatt álló ESZAK-ot, míg a fix kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki a Közösséget. A mérlegfordulónapon a befektetési portfóliónak mintegy 94 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2006: 93 %).

Az alábbi táblázat a felszámolás alatt álló ESZAK tőkerészesedésének 2007. december 31-i megoszlását mutatja (piaci érték az elhatárolt kamatok nélkül):

| millió EUR |
| --- |
| Szegmensek | Fix kamatozású befektetések | Változó kamatozású értékpapírok | Összesen |
| 3 hónapnál rövidebb | 3 hónap és 1 év között | 1 és 10 év között |
| Folyószámlák | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Rövid lejáratú betétek – névleges | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| Értékesíthető értékpapír-portfólió | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| Összesen | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Százalék | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

millió EUR

Szegmensek

Fix kamatozású befektetések

Változó kamatozású értékpapírok

Összesen

3 hónapnál rövidebb

3 hónap és 1 év között

1 és 10 év között

Folyószámlák

7

0

0

0

7

Rövid lejáratú betétek – névleges

42

0

0

0

42

Értékesíthető értékpapír-portfólió

15

106

1 179

87

1 387

Összesen

Összesen

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Százalék

Százalék

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

2007. december 31-én az elhatárolt kamat az értékesíthető értékpapírok portfóliója esetében 29 millió EUR-t tett ki.

c)   Kamatérzékenység-elemzés

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapír piaci ára a lejáratig hátralévő időtől, a kamatától, valamint a lejáratig esedékes tényleges hozamtól függ. A sokkelemzéshez a portfólióban szereplő valamennyi, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt (beleértve a változó kamatozású kötvényeket is) először a tényleges hozamon árazzák, majd 100 bázisponttal megemelt hozammal újraárazzák. A piaci ár változása a sokkelemzésben kimutatott hipotetikus veszteség. A feltételezés szerint a 100 bázispontos elcsúszás azonnali, nem vesznek figyelembe időhorizontot. 2007. december 31-én ez a hipotetikus veszteség mintegy 53 millió EUR-t tett ki.

7.13.   HITELKOCKÁZAT

A felszámolás alatt álló ESZAK hitelkockázati kitettséget vállal, ami annak kockázata, hogy a partner nem lesz képes esedékességkor a teljes összeget megfizetni. Alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatást. Ezáltal a működési egység csak az engedélyezett bankok kereskedelmi jegyzékén szereplő és megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köt üzletet. A hitelkockázati kitettség kezelése a hitelfelvevő kamat- és tőketörlesztési képességének rendszeres elemzésén keresztül történik. A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is előírnak. 2007. december 31-én a 265 millió EUR a következőképpen oszlott meg:

| millió EUR |
| --- |
| | Névleges összeg |
| Hitelintézeteknek nyújtott hitelek | 41 |
| Vevőknek nyújtott hitelek | 224 |
| Összesen | 265 |

millió EUR

Névleges összeg

Hitelintézeteknek nyújtott hitelek

41

Vevőknek nyújtott hitelek

224

Összesen

Összesen

265

265

A fennálló teljes összeg 77 %-át a tagállamok vagy azokkal egyenértékű szervek (állami intézmények vagy a tagállamok állami szektorbeli ipari csoportjai) garanciái fedezik. A fennálló hitelek 17 %-át banknak nyújtották, vagy bank garantálta azokat. A fennálló kötelezettségek (15 millió EUR) 6 %-át a korábbi ESZAK nyugdíjalapból az európai intézmények dolgozóinak nyújtott hitelek teszik ki (a fenti táblázatban a tisztviselőknek nyújtott hitelek a vevőknek nyújtott hitelek között szerepelnek), ezekre élet- és rokkantsági biztosítások, valamint az érintett fizetések biztosítanak fedezetet.

A fennálló hitelek 0,1 %-os egyenlege magasabb fokú kockázatot jelentőnek minősül. Ez azt jelenti, hogy a kapott garanciák (magántulajdonú ipari csoportok által kibocsátott garanciakötvények és más speciális garanciák) probléma esetén nem biztosítják ugyanazt a biztonsági szintet.

Likviditási szempontból a felvett hitelekből nyújtott kölcsönöket teljes mértékben fedezi egy elkülönített céltartalék. Ez a tartalék 2007. december 31-én 134 millió EUR-t tett ki. A saját forrásból nyújtott hiteleket egy másik, korábban ESZAK elkülönített tartaléknak hívott tartalék fedezte. Ez az elkülönített tartalék 2007. december 31-én 48 millió EUR-t tett ki.

a)   Pénzeszközök és betétek hitelintézeteknél – A partnerek jellemzői

A mérlegfordulónapon a betétek és folyószámla-egyenlegek 43, illetve 57 %-a volt F1+ (vagy azzal egyenértékű), illetve F1 (vagy azzal egyenértékű) Fitch-besorolású bankoknál. Minden betét és folyószámla-egyenleg az OECD-n belüli bankoknál van.

b)   Hitelek és előlegek – A hitelfelvevők jellemzői

A (névleges kintlévő összegekben kifejezett) felvett hitelekből nyújtott hitelek mérlegfordulónapi földrajzi koncentrációját az alábbi táblázat tartalmazza. Meg kell említeni, hogy ezeket a hiteleket állami testületek, bankok vagy ipari csoportosulások garantálják, kivéve az Egyesült Királyságban, ahol nem nyújtanak garanciát.

| millió EUR |
| --- |
| | 2007. december 31. | Hitelek száma |
| Görögország | 68 | 1 |
| Franciaország | 134 | 2 |
| Olaszország | 0 | 8 |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 |
| Összesen | 202 | 11 |

millió EUR

2007. december 31.

Hitelek száma

Görögország

68

1

Franciaország

134

2

Olaszország

0

8

Egyesült Királyság

0

0

Összesen

Összesen

202

202

11

11

Egy fizetésképtelenné vált adós adósságainak 1998-as átütemezését követően a Bizottság 204 millió EUR-nyi saját váltót vásárolt az Európai Beruházási Banktól (AAA besorolás) annak érdekében, hogy helyreállítsa a hitelnyújtási és -felvételi műveletek viszonossági jellegét, és így fedezze a kamat- és devizakockázatot. E saját váltók nem szerepelnek a fenti táblázatokban.

A mérlegfordulónapon a kintlévő nominális értéken kifejezett, saját forrásokból nyújtott hitelek (kivéve az európai intézmények tisztviselőinek nyújtott hiteleket) földrajzi koncentrációja szerint az összesen 48 millió EUR-nyi összeg 50 %-át Németországnak nyújtották, a maradékon pedig 12 uniós tagállam osztozik. Mindegyik hitelt garancia fedezi.

c)   Derivatív pénzügyi eszközök – A partnerek jellemzői

Lásd az E.2.3.4.2. megjegyzést.

E.2.3.4.2.

d)   Értékesíthető értékpapírok – A kibocsátók jellemzői

A hitelviszonyt megtestesítő (valós értéken kifejezett) értékpapírok kibocsátó típusa és a (Standard & Poor's) hitelkockázati besorolás szerinti megoszlása a mérlegfordulónapon az alábbi volt:

| millió EUR |
| --- |
| | 2007. december 31. | % |
| Szuverén államok | 430 | 30 % |
| Multinacionális szervezetek | 91 | 6 % |
| Bankok és pénzügyi intézmények | 622 | 44 % |
| Más közszektorbeli kibocsátók | 274 | 20 % |
| Összesen | 1 417 | 100 % |

millió EUR

2007. december 31.

%

Szuverén államok

430

30 %

Multinacionális szervezetek

91

6 %

Bankok és pénzügyi intézmények

622

44 %

Más közszektorbeli kibocsátók

274

20 %

Összesen

Összesen

1 417

1 417

100 %

100 %

| millió EUR |
| --- |
| | 2007. december 31. | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A- | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| Összesen | 1 417 | 100 % |

millió EUR

2007. december 31.

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A-

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

Összesen

Összesen

1 417

1 417

100 %

100 %

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok földrajzi koncentrációja a mérlegfordulónapon (valós értékben kifejezve): Németország 18 %, Egyesült Államok 9 %, Egyesült Királyság 8 %, Franciaország 5 %, valamint Ausztria, Spanyolország és a szupranacionális szervezetek esetében 6–6 %. A maradékon az OECD-n belüli országok osztoznak.

7.14.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). Ha a felvett és a nyújtott hitelek nem hangolhatók össze tökéletesen, derivatív pénzügyi eszközöket használnak a pénzáramok összehangolására.

A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási követelményeket a felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott, 11 éves időhorizontú kifizetési előrejelzések alapján kezeli. A befektetéseket ennek megfelelően úgy hajtják végre, hogy teljesítsék a vonatkozó éves követelményeket.

7.15.   VALÓS ÉRTÉK

Hitelnyújtás és hitelfelvétel

A nyújtott és felvett hitelek becsült valós értékének meghatározása egy leszámítolt pénzáram-modell segítségével történik. E modell értelmében a tervezett jövőbeli pénzáramok leszámítolásához a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak.

A változó kamatú hitelek becsült valós értéke a feltételezések szerint megközelíti könyv szerinti értéküket, mivel azokat három- vagy hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal. A fix kamatú felvett és nyújtott hitelek becsült valós értékét nem tudták meghatározni, mivel a számításhoz szükséges adatok nem álltak rendelkezésre.

Értékesíthető értékpapírok

Az értékesíthető értékpapírok valós értéken szerepelnek, ami a piaci ár és az elhatárolt kamatok összege.

Valós értéken mért pénzügyi eszközök

Az értékelési technika segítségével becsült valós érték változásának teljes összege, ami az év során bemutatásra került a gazdasági eredménykimutatásban, 9 millió EUR (nettó veszteség) (a 2006-os 1 millió EUR-s nettó nyereséggel szemben). Minden pénzügyi eszköz valós értéke a megfigyelhető piaci árak és kamatlábak által alátámasztott értékelési technika segítségével kerül kiszámításra.

Követelések és kötelezettségek

Úgy tekintik, hogy a vevőkövetelések értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett névleges értéke és a szállítói kötelezettségek névleges értéke megközelíti valós értéküket.

Készpénz, illetve azzal egyenértékű eszközök

A folyószámlákat és rövid (három hónapnál rövidebb) lejáratú betéteket is magukban foglaló pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök valós értéke a könyv szerinti értékük.

8.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Az Európai Közösségek felső vezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

| 1. kategória | : | a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke |
| --- | --- | --- |
| 2. kategória | : | a Bizottság alelnökei |
| 3. kategória | : | a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, az Elsőfokú Bíróság elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos |
| 4. kategória | : | a Számvevőszék elnöke és tagjai |
| 5. kategória | : | az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői |

1. kategória

:

a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke

2. kategória

:

a Bizottság alelnökei

3. kategória

:

a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, az Elsőfokú Bíróság elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

4. kategória

:

a Számvevőszék elnöke és tagjai

5. kategória

:

az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

A FELSŐVEZETÉS PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Lakhatási támogatás (a fizetés %-ában) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | n.a. |
| Külföldi munkavégzési támogatás (a fizetés %-ában) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 16 % |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| Eltartott gyermekek | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| Iskola előtti | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| Iskoláztatási, vagy | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 500 — 810,74 | n.a. | n.a. |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | n.a. | n.a. |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | igen |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (10) | igen | igen | igen | igen | igen |
| A fizetés %-ában (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| A kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs kiadások | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | n.a. | n.a. |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | visszatérítésre kerülnek |
| Családtagok utazási költségei | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | visszatérítésre kerülnek |
| Családtagok utazási költségei | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek | visszatérítésre kerülnek |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | n.a. |
| Betegbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | opcionális |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | legfeljebb 70 % | legfeljebb 70 % | legfeljebb 70 % | legfeljebb 70 % | legfeljebb 70 % |
| Levonások: | | | | | |
| Közösségi adó | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Betegbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Speciális illeték a fizetés után | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| Levont nyugdíj | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 10,25 % |
| Személyek száma 2007.12.31-én | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Lakhatási támogatás (a fizetés %-ában)

Lakhatási támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

n.a.

Külföldi munkavégzési támogatás (a fizetés %-ában)

Külföldi munkavégzési támogatás

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

Eltartott gyermekek

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

Iskola előtti

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

Iskoláztatási, vagy

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

A munkavégzés helyén kívüli képzés

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

500 — 810,74

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 418,07

911,38

500 — 607,71

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

igen

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (10)

10

igen

igen

igen

igen

igen

A fizetés %-ában (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

A kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs kiadások

Reprezentációs kiadások

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

visszatérítésre kerülnek

Családtagok utazási költségei

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

A költözésből adódó kiadások

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

visszatérítésre kerülnek

Családtagok utazási költségei

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

A költözésből adódó kiadások

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

visszatérítésre kerülnek

Átmenet (a fizetés %-ában) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

n.a.

Betegbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

opcionális

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj

legfeljebb 70 %

legfeljebb 70 %

legfeljebb 70 %

legfeljebb 70 %

legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Közösségi adó

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Betegbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Speciális illeték a fizetés után

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

Levont nyugdíj

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

10,25 %

Személyek száma 2007.12.31-én

Személyek száma 2007.12.31-én

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló jóváhagyásának dátumáig sem a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására nem jutott olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, sem jelentés nem érkezett ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

10.   KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

1.   Intézmények és egyeztető bizottságok

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Bírósága

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai Parlament

2.   Közösségi ügynökségek

Európai Újjáépítési Ügynökség

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Betegségmegelőzési és -ellenőrzési Központ

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Európai Képzési Alapítvány

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Európai ügynökség az Európai Unió tagállamainak külső határain való együttműködés irányítására

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták)

Európai Vasúti Ügynökség

Közösségi Növényfajta-hivatal

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (12)

12

3.   Végrehajtó hivatalok

Versenyképességi és innovációs végrehajtó hivatal

Oktatási, audiovizuális és kulturális végrehajtó hivatal

Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatal (12)

12

4.   Más ellenőrzött intézmények

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Eurojust (13)

13

Európai Rendőrakadémia (CEPOL) (13)

13

B.   KÖZÖS VÁLLALATOK

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (tőkerészesedés/szavazati jog részesedés: 45,5 %)

SESAR Közös vállalkozás (költségmódszer szerint értékelve)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (tőkerészesedés: 91,6 %, részesedés a szavazati jogból: 49,3 %)

C.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

Európai Beruházási Alap (tőkerészesedés/szavazati jog részesedés: 25 %)

11.   NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

Bár az alábbi intézmények vagyonát a Közösségek kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az Európai Közösségek beszámolójában.

11.1.   AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) a Közösségek fő eszköze az AKCS-országok és a tengerentúli országok és területek (TOT) fejlesztési együttműködésének támogatására. Minden Alap öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény (Yaoundéi I. Egyezmény) 1964-es megkötése óta az EFA-ciklusok általában a yaoundéi és loméi partnerségi egyezményeket követik. A kilencedik EFA-t a legújabb partnerségi egyezménnyel, az úgynevezett Cotonou-i megállapodással egyidőben, 2000. júniusában kötötték meg. A Cotonou-i megállapodást 77 állam írta alá: 48, a Szaharától délre fekvő afrikai ország; 15 karibi és 14 csendes-óceáni ország. A kilencedik EFA-hoz ötéves időtartamra – amely 2007. decemberében járt le – 13,5 milliárd EUR-t rendeltek. A Cotonou-i megállapodás csak két pénzügyi eszközről rendelkezik az EFA keretében: a hosszútávú fejlesztési támogatáshoz nyújtott támogatást célzó eszközről (vissza nem térítendő támogatás); és az AKCS-országok magánszektorának támogatását célzó beruházási keretről. A Cotonou-i megállapodást 2005. júniusában Luxemburgban vizsgálták felül, és a hozzá kapcsolódó 10. EFA 2008-ban lép hatályba.

Az EFA-t nem a közösségi költségvetésből, hanem a tagállamok közvetlen – tárgyalások során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. A tagállamok által fizetett összeg többek között részben GNP-jükön, részben az érintett AKCS-államokkal való történelmi kapcsolatukon (korábbi gyarmatok) alapul. Az EFA forrásait a Bizottság és az EBB kezeli.

Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 83., 2003.4.1., 1. o.), amely előírja saját pénzügyi kimutatásainak a Közösségekétől elkülönítetten történő bemutatását. Az EFA-k a Számvevőszék és a Parlament külső vizsgálatainak tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal bemutatásra kerül az EFA mérlege és eredménykimutatása:

MÉRLEG – EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2007.12.31. | 2006.12.31. |
| Forgóeszközök: |
| Követelések | 8 | 217 |
| Előfinanszírozás | 957 | 2 809 |
| Egyéb forgóeszközök | (3) | 1 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 388 | 291 |
| Összesen | 1 350 | 3 318 |
| Eszközök összesen | 1 350 | 3 318 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek: |
| Kötelezettségek | (704) | (2 096) |
| Kötelezettségek összesen | (704) | (2 096) |
| Nettó eszközök | 646 | 1 222 |
| Források és tartalékok |
| Lehívott alaptőke | 25 019 | 29 900 |
| Tárgyévi eredmény | (3 256) | (2 924) |
| Előző évek áthozott eredménye | (22 411) | (26 788) |
| Tartalékok | 1 294 | 1 034 |
| Források és tartalékok | 646 | 1 222 |

millió EUR

2007.12.31.

2006.12.31.

Forgóeszközök:

Követelések

8

217

Előfinanszírozás

957

2 809

Egyéb forgóeszközök

(3)

1

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

388

291

Összesen

1 350

3 318

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 350

1 350

3 318

3 318

Rövid lejáratú kötelezettségek:

Kötelezettségek

(704)

(2 096)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

646

646

1 222

1 222

Források és tartalékok

Lehívott alaptőke

25 019

29 900

Tárgyévi eredmény

(3 256)

(2 924)

Előző évek áthozott eredménye

(22 411)

(26 788)

Tartalékok

1 294

1 034

Források és tartalékok

Források és tartalékok

646

646

1 222

1 222

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS – EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Összes bevétel | 0 | 0 |
| Működési kiadások |
| Működési kiadások: | | |
| Programokhoz nyújtott támogatás | 638 | 750 |
| Makrogazdasági támogatás | 427 | 408 |
| Kamattámogatások | 1 | 1 |
| Sürgősségi segély | 155 | 130 |
| Menekültek segélyezése | (6) | 7 |
| Kockázati tőkebefektetés | 58 | 63 |
| Stabex | 98 | 189 |
| Sysmin | 32 | 30 |
| Átvezetés korábbi EFA-kból | 5 | 15 |
| Strukturális kiigazítás | (6) | 1 |
| Adósságenyhítés | 180 | 17 |
| Ágazati szakpolitika | 1 149 | 911 |
| Exportbevétel-kompenzáció | 84 | 53 |
| Intézményi támogatás | 30 | 32 |
| AKCS-n belüli projektek | 382 | 339 |
| Kongó Alap | 17 | (13) |
| Összesen | 3 244 | 2 933 |
| Igazgatási kiadások: | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| A működési tevékenységek (vesztesége) | (3 275) | (2 957) |
| Nem működési tevékenységek |
| Pénzügyi bevételek | 19 | 31 |
| Céltartalékok | 0 | 2 |
| Nem működési tevékenységek nyeresége | 19 | 33 |
| Tárgyévi eredmény | ( 3 256) | (2 924) |

millió EUR

2007

2006

Összes bevétel

Összes bevétel

0

0

0

0

Működési kiadások

Működési kiadások:

Működési kiadások:

Programokhoz nyújtott támogatás

638

750

Makrogazdasági támogatás

427

408

Kamattámogatások

1

1

Sürgősségi segély

155

130

Menekültek segélyezése

(6)

7

Kockázati tőkebefektetés

58

63

Stabex

98

189

Sysmin

32

30

Átvezetés korábbi EFA-kból

5

15

Strukturális kiigazítás

(6)

1

Adósságenyhítés

180

17

Ágazati szakpolitika

1 149

911

Exportbevétel-kompenzáció

84

53

Intézményi támogatás

30

32

AKCS-n belüli projektek

382

339

Kongó Alap

17

(13)

Összesen

3 244

2 933

Igazgatási kiadások:

Igazgatási kiadások:

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

A működési tevékenységek (vesztesége)

A működési tevékenységek (vesztesége)

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Nem működési tevékenységek

Pénzügyi bevételek

19

31

Céltartalékok

0

2

Nem működési tevékenységek nyeresége

Nem működési tevékenységek nyeresége

19

19

33

33

Tárgyévi eredmény

Tárgyévi eredmény

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2.   A BETEGBIZTOSÍTÁSI RENDSZER

A betegbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az Európai Közösségek különböző szervei személyzetének. A rendszer forrásai saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Közösségek. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az intézmények/ügynökségek/szervek) érkező hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a rendszerben marad.

A rendszer négy különálló intézményből áll: az Európai Közösségek intézményeinek és ügynökségeinek személyzetét biztosító fő rendszerből, valamint három kisebb, a firenzei Európai Egyetemi Intézet és az Európai Iskolák személyzetét, továbbá az EK-n kívül, például az EU-küldöttségeken dolgozó személyzetet biztosító rendszerből. A rendszer összes eszköze 2007. december 31-én 287 millió EUR-t tett ki (2006: 279 millió EUR).

II. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések: |
| --- | --- |

A.

| 1. | 2007. évi költségvetési eredmény |
| --- | --- |

1.

| 2. | A költségvetés végrehajtásának áttekintése |
| --- | --- |

2.

Bevételek:

| 3. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról |
| --- | --- |

3.

| 4. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.

Kiadások:

| 5. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területenként |
| --- | --- |

5.

| 6. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

6.

| 7. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

7.

| 8. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása pénzügyi keret szerinti bontásban |
| --- | --- |

8.

| 9. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

9.

| 10. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

11.

Fennálló kötelezettségvállalás:

| 12. | Összevont áttekintő a fennálló kötelezettségvállalásokról |
| --- | --- |

12.

| 13. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása |
| --- | --- |

13.

Ügynökségek:

| 14. | Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és kapott összegek |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban |
| --- | --- |

15.

| 16. | Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt |
| --- | --- |

16.

| B. | Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez: |
| --- | --- |

B.

| 1. | Költségvetési alapelvek, szerkezet és előirányzatok |
| --- | --- |

1.

| 2. | A költségvetési bevételek és kiadások magyarázata, valamint megjegyzések a 2007-es eredményhez |
| --- | --- |

2.

A. SZAKASZ: A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK (14)

14

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

1.   2007. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

| millió EUR |
| --- |
| | EFTA-EGT | Európai Közösségek | Összesen 2007 | Összesen 2006 |
| A költségvetési év bevételei | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| A folyó év előirányzataival szembeni kifizetések | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Az N + 1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| Az N – 1. évről áthozott EFTA-előirányzatok | (2) | 0 | (2) | 0 |
| Az N – 1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Árfolyamkülönbözetek az év során | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Költségvetési eredmény | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

millió EUR

EFTA-EGT

Európai Közösségek

Összesen 2007

Összesen 2006

A költségvetési év bevételei

137

117 426

117 563

117 563

108 423

A folyó év előirányzataival szembeni kifizetések

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Az N + 1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

Az N – 1. évről áthozott EFTA-előirányzatok

(2)

0

(2)

(2)

0

Az N – 1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

0

246

246

246

263

Árfolyamkülönbözetek az év során

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Költségvetési eredmény

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

Az Európai Közösségek költségvetésének többletét a következő évben az azévre esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

2.   A KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE – 2007

BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | % | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=2-4 |
| 1. | Saját források | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Az intézményeknél és más közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Az intézmények adminisztratív működése | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Harmadik felek hozzájárulása, kiadások visszafizetése, pénzügyi korrekciók | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Késedelmi kamatok és bírságok | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Egyéb bevételek | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| Összesen | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

%

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=2-4

1.

Saját források

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Az intézményeknél és más közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Az intézmények adminisztratív működése

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Harmadik felek hozzájárulása, kiadások visszafizetése, pénzügyi korrekciók

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Késedelmi kamatok és bírságok

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Egyéb bevételek

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

Összesen

Összesen

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| Fejezet | Kifizetési előirányzatok | Teljesített kifizetések | % | Átvitt előirányzatok | % | Megszüntetett előirányzatok | % |
| 1 | 2 | 3=2/1 | 4 | 5=4/1 | 6=1-2-4 | 7=6/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Igazgatás | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| Összesen | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

millió EUR

Fejezet

Kifizetési előirányzatok

Teljesített kifizetések

%

Átvitt előirányzatok

%

Megszüntetett előirányzatok

%

1

2

3=2/1

4

5=4/1

6=1-2-4

7=6/1

1.

Fenntartható növekedés

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

Az EU mint globális szereplő

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Igazgatás

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Ellentételezés

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

Összesen

Összesen

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   ÖSSZEVONT ÁTTEKINTŐ A 2007. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyév | Áthozatal | Összesen |
| 1. | Saját források | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Az intézményeknél és más közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Az intézmények adminisztratív működése | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Harmadik felek hozzájárulása, kiadások visszafizetése, pénzügyi korrekciók | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Késedelmi kamatok és bírságok | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Egyéb bevételek | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| Összesen | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

1.

Saját források

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Az intézményeknél és más közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Az intézmények adminisztratív működése

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Harmadik felek hozzájárulása, kiadások visszafizetése, pénzügyi korrekciók

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Késedelmi kamatok és bírságok

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Egyéb bevételek

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

Összesen

Összesen

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

Az 1. cím: Saját források részletezése

| millió EUR |
| --- |
| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyév | Áthozatal | Összesen |
| 10. | Mezőgazdasági vámok | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Cukorilleték | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Vámok | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | HÉA | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | GNI | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| Összesen | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

millió EUR

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

10.

Mezőgazdasági vámok

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Cukorilleték

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Vámok

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

HÉA

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

GNI

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

Összesen

Összesen

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

A 3. cím: Rendelkezésre álló többletek részletezése

| millió EUR |
| --- |
| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyév | Áthozatal | Összesen |
| 30. | Előző évről áthozott többlet | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | HÉA-többlet | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | GNI-többlet | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | Brit korrekció | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| Összesen | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

millió EUR

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

30.

Előző évről áthozott többlet

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

HÉA-többlet

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

GNI-többlet

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

Brit korrekció

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

Összesen

Összesen

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   ÖSSZEVONT ÁTTEKINTŐ A 2007. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL – INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított követelések | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyév | Áthozatal | Összesen |
| Európai Parlament | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Tanács | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Bizottság | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Bíróság | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Számvevőszék | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| Összesen | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított követelések

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Európai Parlament

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Tanács

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Bizottság

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Bíróság

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Számvevőszék

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Gazdasági és Szociális Bizottság

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Régiók Bizottsága

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

Összesen

Összesen

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzat | Módosítások | Áthozott előirányzatok | Célhoz kötött bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzat | Módosítások | Áthozott előirányzatok | Célhoz kötött bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03 | Versenypolitika | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07 | Környezetvédelem | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08 | Kutatás | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12 | Belső piac | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13 | Regionális politika | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16 | Tájékoztatás | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20 | Kereskedelem | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS államokkal | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22 | Bővítés | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27 | Költségvetés | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28 | Ellenőrzés | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29 | Statisztika | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30 | Nyugdíjak | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40 | Tartalékok | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Egyéb intézmények | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| Összesen | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzat

Módosítások

Áthozott előirányzatok

Célhoz kötött bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzat

Módosítások

Áthozott előirányzatok

Célhoz kötött bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Gazdasági és pénzügyek

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02

Vállalkozáspolitika

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03

Versenypolitika

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06

Energiaügy és közlekedés

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07

Környezetvédelem

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08

Kutatás

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09

Információs társadalom és média

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10

Közvetlen kutatás

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11

Halászati és tengerészeti ügyek

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12

Belső piac

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13

Regionális politika

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14

Adóügyek és vámunió

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15

Oktatás és kultúra

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16

Tájékoztatás

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19

Külkapcsolatok

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20

Kereskedelem

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS államokkal

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22

Bővítés

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23

Humanitárius segítségnyújtás

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24

A csalás elleni küzdelem

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26

A Bizottság igazgatása

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27

Költségvetés

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28

Ellenőrzés

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29

Statisztika

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30

Nyugdíjak

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31

Nyelvi szolgálatok

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40

Tartalékok

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90

Egyéb intézmények

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

Összesen

Összesen

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevétel | Összesen | % | Célhoz kötött bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott előirányzatok | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03 | Versenypolitika | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07 | Környezetvédelem | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08 | Kutatás | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10 | Közvetlen kutatás | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12 | Belső piac | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13 | Regionális politika | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16 | Tájékoztatás | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20 | Kereskedelem | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22 | Bővítés | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27 | Költségvetés | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28 | Ellenőrzés | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29 | Statisztika | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30 | Nyugdíjak | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40 | Tartalékok | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90 | Egyéb intézmények | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| Összesen | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevétel

Összesen

%

Célhoz kötött bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott előirányzatok

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gazdasági és pénzügyek

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02

Vállalkozáspolitika

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03

Versenypolitika

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06

Energiaügy és közlekedés

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07

Környezetvédelem

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08

Kutatás

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09

Információs társadalom és média

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10

Közvetlen kutatás

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11

Halászati és tengerészeti ügyek

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12

Belső piac

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13

Regionális politika

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14

Adóügyek és vámunió

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15

Oktatás és kultúra

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16

Tájékoztatás

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19

Külkapcsolatok

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20

Kereskedelem

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22

Bővítés

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23

Humanitárius segítségnyújtás

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24

A csalás elleni küzdelem

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26

A Bizottság igazgatása

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27

Költségvetés

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28

Ellenőrzés

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29

Statisztika

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30

Nyugdíjak

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Nyelvi szolgálatok

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40

Tartalékok

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90

Egyéb intézmények

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

Összesen

Összesen

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevétel | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Célhoz kötött bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03 | Versenypolitika | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07 | Környezetvédelem | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08 | Kutatás | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10 | Közvetlen kutatás | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12 | Belső piac | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13 | Regionális politika | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16 | Tájékoztatás | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20 | Kereskedelem | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS államokkal | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22 | Bővítés | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27 | Költségvetés | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28 | Ellenőrzés | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29 | Statisztika | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30 | Nyugdíjak | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40 | Tartalékok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Egyéb intézmények | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| Összesen | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevétel

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Célhoz kötött bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

Gazdasági és pénzügyek

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02

Vállalkozáspolitika

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03

Versenypolitika

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06

Energiaügy és közlekedés

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07

Környezetvédelem

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08

Kutatás

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09

Információs társadalom és média

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10

Közvetlen kutatás

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11

Halászati és tengerészeti ügyek

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12

Belső piac

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13

Regionális politika

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14

Adóügyek és vámunió

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15

Oktatás és kultúra

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16

Tájékoztatás

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19

Külkapcsolatok

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20

Kereskedelem

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS államokkal

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22

Bővítés

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23

Humanitárius segítségnyújtás

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24

A csalás elleni küzdelem

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26

A Bizottság igazgatása

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27

Költségvetés

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28

Ellenőrzés

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29

Statisztika

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30

Nyugdíjak

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Nyelvi szolgálatok

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40

Tartalékok

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Egyéb intézmények

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

Összesen

Összesen

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások) | Átvitt előirányzatok | Célhoz kötött bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások) | Áthozott előirányzatok | Célhoz kötött bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5. | Igazgatás | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| Összesen | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások)

Átvitt előirányzatok

Célhoz kötött bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások)

Áthozott előirányzatok

Célhoz kötött bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Fenntartható növekedés

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4.

Az EU mint globális szereplő

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5.

Igazgatás

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6.

Ellentételezés

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

Összesen

Összesen

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi terv fejezete | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevételekből | Összesen | % | Célhoz kötött bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Átvitt előirányzatok | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5. | Igazgatás | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Összesen | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

millió EUR

A pénzügyi terv fejezete

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevételekből

Összesen

%

Célhoz kötött bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Átvitt előirányzatok

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Fenntartható növekedés

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4.

Az EU mint globális szereplő

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5.

Igazgatás

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6.

Ellentételezés

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezete | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Célhoz kötött bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5. | Igazgatás | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Összesen | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezete

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Célhoz kötött bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1.

Fenntartható növekedés

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4.

Az EU mint globális szereplő

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5.

Igazgatás

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6.

Ellentételezés

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

Kötelezettségvállalási előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevételekből | Összesen | % | Célhoz kötött bevételekből | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Átvitt előirányzatok | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Európai Parlament | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Tanács | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Bizottság | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Bíróság | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Számvevőszék | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Régiók Bizottsága | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Ombudsman | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Összesen | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevételekből

Összesen

%

Célhoz kötött bevételekből

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Átvitt előirányzatok

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Európai Parlament

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Tanács

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Bizottság

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Bíróság

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Számvevőszék

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Régiók Bizottsága

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Ombudsman

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Európai adatvédelmi biztos

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

Összesen

Összesen

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Kifizetési előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2008-ra átvitt előirányzatok | Megszüntetett előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Célhoz kötött bevételekből | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Célhoz kötött bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Európai Parlament | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Tanács | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Bizottság | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Bíróság | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Számvevőszék | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Régiók Bizottsága | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Ombudsman | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| Összesen | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2008-ra átvitt előirányzatok

Megszüntetett előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Célhoz kötött bevételekből

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Célhoz kötött bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Európai Parlament

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Tanács

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Bizottság

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Bíróság

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Számvevőszék

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Régiók Bizottsága

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Ombudsman

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Európai adatvédelmi biztos

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

Összesen

Összesen

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   ÖSSZEVONT ÁTTEKINTŐ A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Nem differenciált előirányzatok | Differenciált előirányzatok | Összesen |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Kifizetések | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Megszüntetések | 151 | 0 | 151 |
| Év végén fennálló kötelezettségvállalások | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Az adott év kötelezettségvállalásai | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Kifizetések | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása | 14 | 0 | 14 |
| Év végén fennálló kötelezettségvállalások | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen | 939 | 137 801 | 138 740 |

millió EUR

Nem differenciált előirányzatok

Differenciált előirányzatok

Összesen

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

1 114

130 511

131 655

131 655

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Kifizetések

872

45 836

46 709

46 709

Megszüntetések

151

0

151

151

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

60

83 140

83 200

83 200

Az adott év kötelezettségvállalásai

Az adott év kötelezettségvállalásai

50 718

72 080

122 798

122 798

Kifizetések

49 825

17 420

67 245

67 245

Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása

14

0

14

14

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

880

54 661

55 540

55 540

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13a.   A fennálló kötelezettségvállalások összevont, a kötelezettségvállalás keletkezési éve szerinti megoszlása

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezete | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5. | Igazgatás | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| Összesen | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezete

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Összesen

1.

Fenntartható növekedés

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4.

Az EU mint globális szereplő

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5.

Igazgatás

1

0

0

0

0

0

51

660

712

Összesen

Összesen

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13b.   A fennálló kötelezettségvállalások összevont, a kötelezettségvállalás keletkezési éve szerinti megoszlása

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | 2001 előtt | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Összesen |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03 | Versenypolitika | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07 | Környezetvédelem | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08 | Kutatás | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09 | Információs társadalom és média | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12 | Belső piac | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13 | Regionális politika | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16 | Tájékoztatás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19 | Külkapcsolatok | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20 | Kereskedelem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22 | Bővítés | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27 | Költségvetés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28 | Ellenőrzés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statisztika | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30 | Nyugdíjak | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90 | Egyéb intézmények | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| Összesen | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

2001 előtt

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Összesen

01

Gazdasági és pénzügyek

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02

Vállalkozáspolitika

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03

Versenypolitika

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06

Energiaügy és közlekedés

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07

Környezetvédelem

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08

Kutatás

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09

Információs társadalom és média

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10

Közvetlen kutatás

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11

Halászati és tengerészeti ügyek

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12

Belső piac

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13

Regionális politika

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14

Adóügyek és vámunió

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15

Oktatás és kultúra

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16

Tájékoztatás

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19

Külkapcsolatok

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20

Kereskedelem

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22

Bővítés

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23

Humanitárius segítségnyújtás

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24

A csalás elleni küzdelem

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26

A Bizottság igazgatása

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27

Költségvetés

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28

Ellenőrzés

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statisztika

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30

Nyugdíjak

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Nyelvi szolgálatok

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

27

316

343

Összesen

Összesen

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGOK ÉS KAPOTT ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Előrejelzett bevétel | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek | Szakpolitikai terület |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Frontex | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Európai Rendőrakadémia | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojust | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Európai Képzési Alapítvány | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| Összesen | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

millió EUR

Ügynökség

Előrejelzett bevétel

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Szakpolitikai terület

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

72

93

85

7

06

Frontex

42

43

42

1

18

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

17

17

17

0

15

Európai Rendőrakadémia

9

8

8

0

18

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

29

29

29

0

17

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

14

14

14

0

18

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

35

38

38

0

07

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

5

2

2

0

11

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

52

49

48

0

17

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

14

15

15

0

18

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

210

210

183

27

06

Eurojust

19

19

19

0

18

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

46

38

38

0

06

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

276

199

199

0

12

Európai Gyógyszerügynökség

163

166

165

1

02

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

8

0

09

Európai Vasúti Ügynökség

17

17

17

0

06

Európai Újjáépítési Ügynökség

250

251

251

0

22

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

14

14

14

0

04

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

46

43

42

1

31

Európai Képzési Alapítvány

23

21

21

0

15

Közösségi Növényfajta-hivatal

10

10

10

0

17

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

20

20

20

0

04

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

36

36

36

0

15

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

7

7

7

0

06

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

4

5

5

0

17

Összesen

Összesen

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| millió EUR |
| --- |
| Bevételtípus | Előrejelzett bevétel | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Bizottság általi támogatás | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Díjakból származó jövedelem | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Egyéb bevételek | 336 | 249 | 240 | 9 |
| Összesen | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

millió EUR

Bevételtípus

Előrejelzett bevétel

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Bizottság általi támogatás

771

749

729

20

Díjakból származó jövedelem

334

371

363

8

Egyéb bevételek

336

249

240

9

Összesen

Összesen

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzat | Köt.váll. | Áthozatal | Megszűnő | Előirányzat | Köt.váll. | Áthozatal | Megszűnő |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Frontex | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Európai Rendőrakadémia | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojust | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Európai Képzési Alapítvány | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| Összesen | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzat

Köt.váll.

Áthozatal

Megszűnő

Előirányzat

Köt.váll.

Áthozatal

Megszűnő

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

87

70

15

1

106

68

35

4

Frontex

43

39

0

3

54

20

22

11

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

18

16

1

1

19

15

3

1

Európai Rendőrakadémia

10

6

2

2

12

6

4

2

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

29

28

0

1

36

22

12

2

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

15

15

0

0

15

14

1

0

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

41

40

2

0

47

37

9

1

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

5

1

0

4

5

0

1

4

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

52

48

0

5

60

45

9

6

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

15

14

0

0

16

8

8

0

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojust

19

18

1

0

22

16

5

1

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

48

43

0

5

50

34

2

14

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

276

143

0

132

302

139

29

135

Európai Gyógyszerügynökség

163

159

0

4

193

155

32

5

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

0

0

9

7

2

0

Európai Vasúti Ügynökség

17

13

0

3

19

13

3

4

Európai Újjáépítési Ügynökség

714

302

410

2

714

259

454

2

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

14

0

1

18

13

4

1

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

55

43

0

13

58

41

4

13

Európai Képzési Alapítvány

24

21

2

2

27

19

5

2

Közösségi Növényfajta-hivatal

15

12

0

2

14

11

2

2

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

20

0

1

24

19

5

1

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

36

34

0

2

43

33

7

3

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

7

6

0

1

8

5

2

1

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

4

4

0

0

5

3

2

1

Összesen

Összesen

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzat | Kötelezettségvállalások | 2008-ra átvitt | Megszüntetett összegek | Előirányzat | Kifizetések | 2008-ra átvitt | Megszüntetett összegek |
| Igazgatási kiadások | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Működési kiadások | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Személyzet | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| Összesen | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzat

Kötelezettségvállalások

2008-ra átvitt

Megszüntetett összegek

Előirányzat

Kifizetések

2008-ra átvitt

Megszüntetett összegek

Igazgatási kiadások

185

164

1

20

233

149

59

24

Működési kiadások

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Személyzet

377

353

0

24

387

348

11

28

Összesen

Összesen

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY AZ ÜGYNÖKSÉGEKET IS FIGYELEMBE VÉVE

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Közösségek | Ügynökségek | Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése | Összesen |
| A költségvetési év bevételei | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| A folyó év előirányzataival szembeni kifizetések | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Az N + 1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| Az N – 1. évről áthozott EFTA-előirányzatok | (2) | 0 | — | (2) |
| Az N – 1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 246 | 477 | — | 723 |
| Árfolyamkülönbségek az év során | (124) | (3) | — | (126) |
| Költségvetési eredmény | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

millió EUR

Európai Közösségek

Ügynökségek

Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése

Összesen

A költségvetési év bevételei

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

A folyó év előirányzataival szembeni kifizetések

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Az N + 1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

Az N – 1. évről áthozott EFTA-előirányzatok

(2)

0

—

(2)

(2)

Az N – 1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

246

477

—

723

723

Árfolyamkülönbségek az év során

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Költségvetési eredmény

1 542

86

0

1 628

1 628

B. SZAKASZ: MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

1.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK, SZERKEZET ÉS ELŐIRÁNYZATOK

1.1.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

A Közösségek általános költségvetése a következő alapelveken nyugszik:

| — | egységesség és teljesség: valamennyi közösségi kiadást és bevételt egyetlen költségvetési dokumentumba kell foglalni, költségvetési tételre kell könyvelni, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat, |
| --- | --- |

—

egységesség és teljesség: valamennyi közösségi kiadást és bevételt egyetlen költségvetési dokumentumba kell foglalni, költségvetési tételre kell könyvelni, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat,

egységesség és teljesség

| — | globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:






  — | a célhoz nem kötöttség szabálya, ami azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást), |
| --- | --- | --- |

—

globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:

globális fedezet

—

a célhoz nem kötöttség szabálya, ami azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást),

| — | a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben, |
| --- | --- |

—

a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben,

| — | évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket, |
| --- | --- |

—

évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket,

évenkéntiség

| — | egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal), |
| --- | --- |

—

egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal),

egyensúly

| — | egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve, |
| --- | --- |

—

egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve,

egyediség

| — | elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, a beszámolókészítés euróban történik, |
| --- | --- |

—

elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, a beszámolókészítés euróban történik,

elszámolási egység

| — | hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban, |
| --- | --- |

—

hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban,

hatékony és eredményes pénzgazdálkodás

| — | átláthatóság: a költségvetés felállítása és végrehajtása, valamint a beszámolókészítés az átláthatóság elvével összhangban történik – a költségvetést és a költségvetés-módosításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé. |
| --- | --- |

—

átláthatóság: a költségvetés felállítása és végrehajtása, valamint a beszámolókészítés az átláthatóság elvével összhangban történik – a költségvetést és a költségvetés-módosításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

átláthatóság

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1.2.   A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A költségvetés a következőkből áll:

| a) | általános bevételkimutatás; |
| --- | --- |

a)

általános bevételkimutatás;

| b) | az egyes intézmények kiadás- és bevételkimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság; IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: Ombudsman; IX. szakasz: Európai adatvédelmi biztos. |
| --- | --- |

b)

az egyes intézmények kiadás- és bevételkimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság; IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: Ombudsman; IX. szakasz: Európai adatvédelmi biztos.

Valamennyi intézmény bevételi és kiadási tételei típusuk, vagy a cél alapján, amelyhez rendelték őket, cím, alcím, jogcímcsoport és jogcím szerint kerülnek besorolásra.

A felszámolás alatt álló ESZAK forrásainak egy részét a felszámolás alatt álló ESZAK működési költségvetéséhez rendelték hozzá. Ezt a működési költségvetést a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Bizottság fogadta el évente. Az utolsó költségvetést a 2002. január 1. és július 23. közötti időszakra állították fel. 2002. július 24-től a működési költségvetéshez kapcsolódó bevételek és kiadások a felszámolás alatt álló ESZAK eredménykimutatásának részét képezik. A fennmaradó, még teljesítendő kötelezettségvállalások a mérleg forrásoldalán jelennek meg.

1.3.   A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási előirányzatokat és működési előirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak.

A költségvetés az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált előirányzatokat és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel.

| a) | A nem differenciált előirányzatok a következők fedezésére szolgálnak:






  — | a költségvetés valamennyi igazgatási szakasza (a bizottsági szakasz 1. alcíme és valamennyi egyéb szakasz teljes egészében), |
| --- | --- | --- |

a)

A nem differenciált előirányzatok a következők fedezésére szolgálnak:

nem differenciált előirányzatok

—

a költségvetés valamennyi igazgatási szakasza (a bizottsági szakasz 1. alcíme és valamennyi egyéb szakasz teljes egészében),

| — | éves jellegű EMOGA garancia-előirányzatok, valamint |
| --- | --- |

—

éves jellegű EMOGA garancia-előirányzatok, valamint

| — | egyes tisztán technikai jellegű előirányzatok (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciák stb.) |
| --- | --- |

—

egyes tisztán technikai jellegű előirányzatok (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciák stb.)

A nem differenciált előirányzatok esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatokéval.

| b) | A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és (az 1. alcím, valamint az EMOGA kivételével) magukban foglalják a bizottsági szakasz valamennyi alcímét.
  A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra bonthatók:






  — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott költségvetési évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget jelentik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikke (3) bekezdésével összhangban – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha a jogalapot megteremtő jogi aktus így rendelkezik. A differenciált kötelezettségvállalások esetében az elkövetkező évekre még meg nem tett költségvetési kötelezettségvállalások a mérlegen kívüli tételek között függő kötelezettségként szerepelnek, |
| --- | --- | --- |

b)

A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és (az 1. alcím, valamint az EMOGA kivételével) magukban foglalják a bizottsági szakasz valamennyi alcímét.

differenciált előirányzatok

A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra bonthatók:

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott költségvetési évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget jelentik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikke (3) bekezdésével összhangban – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha a jogalapot megteremtő jogi aktus így rendelkezik. A differenciált kötelezettségvállalások esetében az elkövetkező évekre még meg nem tett költségvetési kötelezettségvállalások a mérlegen kívüli tételek között függő kötelezettségként szerepelnek,

kötelezettségvállalási előirányzatok

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

kifizetési előirányzatok

1.4.   AZ ELŐIRÁNYZATOK EREDETE

Az előirányzatok fő forrása a Közösségek adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseiből erednek. Ezek az előző költségvetési évekből, vagy külső forrásból származnak.

1.4.1.   Végleges költségvetési előirányzatok

Eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok

Átcsoportosítások

A költségvetési rendelet (1605/2002/EK, Euratom rendelet) 22–24. cikkeiben rögzített szabályokkal összhangban az előirányzatok átcsoportosíthatók a költségvetési tételek között.

A költségvetések módosítása

Az elfogadott költségvetés költségvetés-módosítással módosítható vagy növelhető. Ennek szabályait a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke rögzíti.

1.4.2.   Előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok

Automatikusan átvitt előirányzatok

Ezek olyan, nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek – a költségvetési rendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban – automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő költségvetési évre (a korlátozás nem vonatkozik a felszámolás alatt álló ESZAK-ra).

Intézményi határozat alapján átvitt előirányzatok

Az intézmények az alábbi két eset valamelyikében dönthetnek az előző költségvetés előirányzatainak átvitele mellett: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés).

A kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok

Itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (költségvetési rendelet 157. cikke).

1.4.3.   Célhoz kötött bevétel

Visszatérítések

Ezen előirányzatok a következőket tartalmazzák: jogalap nélkül kifizetett összegek visszatérítése, egyéb közösségi szervezeteknek nyújtott áruk/szolgáltatások bevételei, befolyt biztosítási díjak, bérleti díjakból és kiadványok értékesítéséből származó bevételek – az összegeket azon költségvetési tételekhez kell rendelni, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének e), f), g), h), i) és j) pontja), és korlátozás nélkül átvihetők.

EFTA-előirányzatok

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak a közösségi költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket a közösségi költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak.

Harmadik féltől származó bevételek

Az EFTA-országokhoz hasonlóan más országok is kötöttek az Európai Közösségekkel olyan megállapodásokat, amelyek a közösségi tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást is magukban foglalják. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja).

Harmadik félnek végzett munka

Kutatási tevékenységeik részeként a Közösségek kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (költségvetési rendelet 161. cikk (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja).

Az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok

Ezek a kedvezményezettek által visszafizetett közösségi pénzeszközök. Az előlegek visszafizetése a célhoz kötött bevételek között szerepel (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikkének (2) bekezdése) és korlátozás nélkül átvihető. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke).

1.5.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE:

| — | Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások; |
| --- | --- |

—

Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások;

Végleges költségvetési előirányzatok

| — | Pótlólagos előirányzatok = célhoz kötött bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Pótlólagos előirányzatok = célhoz kötött bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok;

Pótlólagos előirányzatok

| — | Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + pótlólagos előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + pótlólagos előirányzatok;

Összes engedélyezett előirányzat

| — | Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + célhoz kötött bevételek. |
| --- | --- |

—

Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + célhoz kötött bevételek.

Adott év előirányzatai

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A költségvetési rendelet 48. cikke (1) bekezdése szerint: „A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre”.

Az 50. cikk értelmében a Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.

1.6.1.   A bevételek végrehajtása

A költségvetésbe beállított bevételek megfelelnek a bevételi előrejelzéseknek, amelyeket az elfogadott költségvetés-módosításokkal a költségvetés végrehajtása során fellépő többletbevételeknek, vagy bevételkieséseknek megfelelően igazítanak ki. A költségvetési bevételek a kifizetési előirányzatokat fedezik.

A bevételek végrehajtása az alábbiakból tevődik össze: megállapított követelések, az e megállapított követelések címén ténylegesen befolyt bevételek, valamint a behajtandó egyenleg.

A költségvetési év tényleges bevétele megfelel a megállapított követelések címén az év során ténylegesen befolyt bevételek és a korábbi évek megállapított követelései címén még beszedendő bevételek összegének.

1.6.2.   A kiadások végrehajtása

Akárcsak a bevételek esetében, a kiadásokra is először előrejelzett értékeket állítanak be a költségvetésbe. A kiadások végrehajtása azt mutatja, hogy az év során a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok hogyan változtak, hogyan kerültek felhasználásra, átvitelre, illetve megszüntetésre.

Az előirányzatok felhasználása:

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

Az engedélyezett előirányzatok a költségvetési év során leköthetők.

Kifizetési előirányzatok:

Az engedélyezett előirányzatok a költségvetési év során rendelkezésre állnak kifizetések teljesítésére.

Átvitel a következő évre:

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

A le nem kötött előirányzatok egyes fajtái automatikusan átvihetők, mint például a célhoz kötött bevételek esetében (költségvetési rendelet 10. cikke).

Az intézmények engedélyezhetik az átvitelt:

| — | ha a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszainak legnagyobb része december 31-ig lezajlott (költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja), vagy |
| --- | --- |

—

ha a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszainak legnagyobb része december 31-ig lezajlott (költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja), vagy

| — | ha a jogalapot megteremtő jogi aktust a pénzügyi év utolsó negyedévében fogadták el (költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja). |
| --- | --- |

—

ha a jogalapot megteremtő jogi aktust a pénzügyi év utolsó negyedévében fogadták el (költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja).

A költségvetési hatóságot tájékoztatni kell a határozatról (költségvetési rendelet 9. cikkének (5) bekezdése).

Kifizetési előirányzatok:

Akárcsak a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében, a célhoz kötött bevételek fel nem használt kifizetési előirányzatai is automatikusan átvitelre kerülnek.

| — | nem differenciált előirányzatok: az átvitel általánosságban véve automatikus, ha fennálló kötelezettségvállalások fedezésére szolgál (költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdése), |
| --- | --- |

—

nem differenciált előirányzatok: az átvitel általánosságban véve automatikus, ha fennálló kötelezettségvállalások fedezésére szolgál (költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdése),

| — | differenciált előirányzatok: a fel nem használt kifizetési előirányzatokat általában megszüntetik; mindazonáltal a Bizottság határozata alapján átvihetők, ha a következő költségvetési év kifizetési előirányzatai nem fedezik a korábbi kötelezettségvállalásokat vagy az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat (költségvetési rendelet 9. cikkének (3) bekezdése). |
| --- | --- |

—

differenciált előirányzatok: a fel nem használt kifizetési előirányzatokat általában megszüntetik; mindazonáltal a Bizottság határozata alapján átvihetők, ha a következő költségvetési év kifizetési előirányzatai nem fedezik a korábbi kötelezettségvállalásokat vagy az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat (költségvetési rendelet 9. cikkének (3) bekezdése).

Előirányzatok megszüntetése:

Az év végén valamennyi fel nem használt és át nem vitt kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatot megszüntetik (költségvetési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése).

1.7.   A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1.7.1.   Bevételek

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza.

Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

1.7.2.   Kiadások

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata.

Az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a költségvetési év december 31-ig teljesített. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, amelyeket a tagállamok 2006. október 16. és 2007. október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb 2008. január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően megfelelőségi határozat tárgyát képezhetik.

1.7.3.   Az év költségvetési eredménye

A költségvetési eredmény két részből áll: az Európai Közösségek eredményéből és az EGT-hez tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK, Euratom rendelet 15. cikkével összhangban ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott évben befolyt összes bevétel, |
| --- | --- |

—

az adott évben befolyt összes bevétel,

| — | és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege (15). |
| --- | --- |

—

és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege (15).

15

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, ill. kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege. |
| --- | --- |

—

az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege.

Az Európai Közösségek költségvetésének eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Az Európai Közösségek költségvetésének eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

1.8.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A differenciált előirányzatok bevezetésével különbség keletkezett a megtett kötelezettségvállalások és a végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelelő eltérés a kötelezettségvállalások megtétele és a megfelelő kifizetések tényleges teljesítése közötti időeltolódásból ered.

2.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK ÉS KIADÁSOK MAGYARÁZATA, VALAMINT MEGJEGYZÉSEK A 2007. ÉVI EREDMÉNYHEZ

2.1.   JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A költségvetési számlák vezetése a legutóbb a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.), valamint a legutóbb 2007. március 28-án módosított, az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés, a közösségi pénzügypolitika fő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén a Közösségek bevételei és kiadásai minden évben engedélyezésre kerülnek.

A költségvetési eljárást az EK-Szerződés 272. cikke rögzíti, amely meghatározza a költségvetési hatóság két ága – a Tanács és a Parlament – által feltétlenül betartandó eljárási szakaszokat és azok határidejét. A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi közösségi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja az előzetes költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. Ezen előzetes költségvetési tervezet alapján a Tanács költségvetés-tervezetet készít, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A költségvetés végleges elfogadását a Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

2.2.   KÖLTSÉGVETÉSI KONSZOLIDÁCIÓ

Az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel a közösségi költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre.

Az ügynökségeknek nincsen a közösségi költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket. Annak érdekében, hogy az ügynökségeket minden lényeges információval ellássák, az összevont éves beszámolók költségvetési része különálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba hagyományosan bevont ügynökségek egyedi költségvetéseinek végrehajtásáról. E jelentések a következők:

| — | A költségvetési bevételeket bemutató táblázat, amelyben feltüntetik a bizottsági költségvetésből kapott összeget; |
| --- | --- |

—

A költségvetési bevételeket bemutató táblázat, amelyben feltüntetik a bizottsági költségvetésből kapott összeget;

| — | Két táblázat a költségvetési kiadásokról (kötelezettségvállalások, kifizetések), amelyek ügynökségek szerinti megosztásban, valamint költségvetési és pótlólagos előirányzatokra bontva tartalmazzák a részletes adatokat; |
| --- | --- |

—

Két táblázat a költségvetési kiadásokról (kötelezettségvállalások, kifizetések), amelyek ügynökségek szerinti megosztásban, valamint költségvetési és pótlólagos előirányzatokra bontva tartalmazzák a részletes adatokat;

| — | Minden táblázat alján szerepel a részösszeg, ami a kiadások/bevételek típusa szerinti bontásban nyújt információt az ügynökségek teljes pénzügyi hatásáról; |
| --- | --- |

—

Minden táblázat alján szerepel a részösszeg, ami a kiadások/bevételek típusa szerinti bontásban nyújt információt az ügynökségek teljes pénzügyi hatásáról;

| — | A költségvetési eredményről szóló táblázat, amely az ügynökségek költségvetési eredményét a Közösségek eredményéhez adja (kiszűrve a közösségi kiadásokból fizetett támogatásokat és az ügynökségek bevételeként kapott bevételeket). |
| --- | --- |

—

A költségvetési eredményről szóló táblázat, amely az ügynökségek költségvetési eredményét a Közösségek eredményéhez adja (kiszűrve a közösségi kiadásokból fizetett támogatásokat és az ügynökségek bevételeként kapott bevételeket).

2.3.   BEVÉTELEK

Az Európai Közösségek általános költségvetésének bevételei két nagy csoportba sorolhatók: saját források és egyéb bevételek. Ezt az Európai Közösségeket létrehozó szerződés 269. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni”. A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját forrásokból finanszírozzák. Az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán csekély részét képezik.

A saját forrásoknak három kategóriája van: hagyományos saját források, HÉA-alapú források és GNI-alapú források. A hagyományos saját forrásokon belül megkülönböztethetünk mezőgazdasági vámokat, cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus is része a saját források rendszerének.

2.3.1.   Hagyományos saját források

Hagyományos saját források: A hagyományos saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni.

| — | Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a következőket tartalmazza:

| — | az előző negyedévben esedékes egyenleg, |
| --- | --- |

—

az előző negyedévben esedékes egyenleg,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

A tagállamok által megküldött információ nem teszi lehetővé, hogy az adott év során befolyt összegeket ahhoz az évhez rendeljék hozzá, amelyben a jogosultság felmerült. Ezért az „Összevont áttekintő a 2007. évi általános költségvetési bevételek végrehajtásáról” című táblázat átvitellel szemben kapott összegeket tartalmazó oszlopa az év során kapott összegek mellett tartalmazza a megszüntetett, és a tagállamok új jelentésében szereplő összegekkel kiváltott követeléseket. A saját forrásokra vonatkozó követelések esetében értékcsökkentést alkalmaznak.

Amint a hagyományos saját források befolytak az elkülönített számlákról, azokat legkésőbb a beérkezés hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapig jóvá kell írni a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett számláján. A tagállamok beszedési költségként a hagyományos saját források 25 %-át tartják vissza.

2.3.2.   HÉA- és GNI-alapú saját források

A HÉA-alapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2000. szeptember 29-i tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának szabályaival összhangban meghatározott – harmonizált HÉA-alapra történő alkalmazásából erednek. A HÉA-alap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt hagyományos saját források, HÉA-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére.

A HÉA- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául az előzetes költségvetési tervezet készítése során összeállított, HÉA- és GNI-alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezen előrejelzéseket a későbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások révén aktualizálják.

A HÉA- és GNI-alapok végleges adatai az adott költségvetési évet követő év során állnak rendelkezésre. A Bizottság kiszámítja a tagállamok által a végleges alapok alapján fizetendő és a (felülvizsgált) előrejelzés alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különbözetet. E HÉA- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, akár negatívak, a Bizottság az adott költségvetési évet követő év december 1-jéig hívja le a tagállamoktól. A következő években további korrekciók tehetők a végleges HÉA- és GNI-alapokon. A korábban számított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet pedig az előző költségvetési év HÉA- és GNI-egyenlegeivel egyidőben hívják le. Meg kell említeni, hogy a 2007 során az 1995–2006 közötti időszakhoz kapcsolódóan végrehajtott kiigazítások a GNI-alapú források esetében 2 857 millió EUR-t tettek ki. Hasonlóképpen a HÉA-alapú saját források 1996–2006 közötti időszakhoz kapcsolódó kiigazításai 973 millió EUR-t tettek ki.

A HÉA-bevallások és GNI-adatok ellenőrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé bizonyos pontokat illetően, amelyek következményekkel lehetnek a tagállamok saját forrásokhoz nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelelő módszertan kidolgozásának szükségességéből eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésként kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő HÉA- és GNI-alapú forrásokat vagy a HÉA- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

2.3.3.   Brit korrekció

Ez a mechanizmus csökkenti az Egyesült Királyság által fizetendő saját forrásokat az úgynevezett „költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelelően növeli a más tagállamok által fizetendő saját források összegét. A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984. júniusában) intézményesítették, és az ebből eredő, saját forrásokról szóló, 1985. május 7-i határozattal vezették be. E mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, közösségi fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén.

2.4.   KIADÁSOK

2.4.1.   Pénzügyi keret 2007–2013

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Igazgatás | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Kifizetési előirányzatok összesen | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

millió EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Fenntartható növekedés

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

Az EU mint globális szereplő

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Igazgatás

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Ellentételezés

445

207

210

0

0

0

0

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Ez a szakasz a közösségi kiadások fő kategóriáit írja le, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban. A 2007-es pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret első éve. A 2007. évi kötelezettségvállalási előirányzatok összesített felső határa 124 457 millió EUR, ami a GNI 1,04 %-ának felel meg. A megfelelő kifizetési előirányzatok összesített felső határa 122 190 millió EUR, azaz a GNI 1,02 %-a. A fenti táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza folyó árakon.

1. fejezet – Fenntartható növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| — | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

—

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| — | 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mezőgazdasági politika céljához kötött összeg a 2002. októberi brüsszeli Európai Tanács ülésén elfogadott megállapodást tükrözi.

3. fejezet – Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kibővült – így a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható:

| — | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése, |
| --- | --- |

—

3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése,

| — | 3b. Uniós polgárság. |
| --- | --- |

—

3b. Uniós polgárság.

4. fejezet – Az EU mint globális szereplő

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső fellépés, az előcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet a Bizottság javasolta az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi keretbe történő bevonását, az Európai Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött.

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban igazgatási és működési kiadásaik egyaránt vannak.

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

2.4.2.   Szakpolitikai területek

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési tételek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg.

A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Összesen 32 szakpolitikai területet határoztak meg, általánosságban mindegyik szakpolitikai terület egy-egy főigazgatóságnak felel meg, és átlagosan hat vagy hét egyedi tevékenységet foglal magában. E szakpolitikák főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A működési költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

2.5.   A 2007. ÉVI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEK

2.5.1.   2007. évi költségvetési eredmény

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző költségvetési évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a költségvetési év pótlólagos előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2007. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről átvitt összegek és a 2006. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség.

Az újrafelhasználható kifizetési előirányzatokat és az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.

A Közösségek által 2007-ről 2008-ra átvitt kifizetési előirányzatok EFTA-EGT része nem szerepel a 2007. évi egyenlegben, mivel a szóban forgó összeget az EFTA-nak még jóvá kell hagynia, és erre nem kerül sor 2008 közepe előtt.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Tartalmazzák továbbá a célhoz kötött bevételek előirányzatainak növekedését, mivel az év végéig fel nem használt előirányzatok automatikusan átvitelre kerülnek. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése most csak az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

2.5.2.   A 2007. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó főbb pontok összefoglalója

Az egyensúly elvével összhangban a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük. Az Európai Parlament elnöke által 2006. december 15-én aláírt, eredetileg elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 115 497 millió EUR-ban rögzítették, amelyet a 114 288 millió EUR összegű saját forrásokból kell finanszírozni. Meg kell jegyezni, hogy a kezdeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becslések a költségvetési év során kiigazítás tárgyát képezik, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák A tagállamok GNI-alapú saját forrásainak kifizetéseiben történő kiigazítások biztosítják, hogy a költségvetésbe beállított bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe beállított kiadásokkal.

2007 során hét költségvetés-módosítást fogadtak el. A 2007. évi költségvetés bevételi oldalára gyakorolt hatásuk összesen 113 846 millió EUR végleges bevételt eredményezett. Ezt az összesen 106 203 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 8 085 millió EUR-val kevesebbet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. A saját források iránti csökkentett igény több tényezőnek köszönhető, így az előző évi többlethez kapcsolódó 2 109 millió EUR, valamint a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból származó többlet bevonásának. Végül, a kifizetési előirányzatok csökkenésének és a 7/2007. számú költségvetés-módosításban előrejelzett bevételek növekedésének együttes hatása a GNI-alapú források 5 976 millió EUR-s kiegészítő csökkenését eredményezte.

A saját források tekintetében meg kell jegyezni, hogy a hagyományos saját források beszedése elérte az előrejelzett összegek 100 %-át. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy a költségvetési becsléseket az 5/2007. számú költségvetés-módosítás készítésekor módosították (a becsléseket 775 millió EUR-val csökkentették). E kiigazítás főleg a 2007. tavaszi új makrogazdasági előrejelzésen alapult, amely az előzőekhez képest kevésbé volt derűlátó.

A tagállamok végleges HÉA- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előrejelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és az EMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A kiadási oldalon a 2007. évi költségvetés kifizetési előirányzatainak végrehajtása a pénzügyi keret első évében 109 milliárd EUR-t (98 %) tett ki. A főleg nem differenciált igazgatási kiadásokhoz kapcsolódó kifizetési előirányzatokban végrehajtott körülbelül 750 millió EUR átvitele után a kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya – a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz hasonlóan – a 2007. évi költségvetésben elérte a 99 %-ot. Ez az előző évekhez képest kedvező változás.

A 2007. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak végrehajtása 119 milliárd EUR-t (96 %) tett ki. Az év végén felhasználatlanul maradt kötelezettségvállalási előirányzatok elsősorban néhány működési program késői elfogadásához kapcsolódtak a Kohéziós és Természeti Erőforrások esetében. Ezeket az előirányzatokat vagy átviszik 2008-ra, vagy újraprogramozzák a pénzügyi keret későbbi éveire. A 2007. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak végrehajtási aránya az átvitel és a szükséges újraprogramozás után (amely összesen körülbelül 3,6 milliárd EUR-t tesz ki) elérte a 99 %-ot. Ez az előző évekhez – különösen 2000-hez, az előző pénzügyi keret első évéhez – képest, amikor az átvitelt és az újraprogramozást hosszabb távra kellett használni, kedvező változás.

2.5.3.   A 2007. évi költségvetési eredmény egyeztetése a 2007. évi gazdasági eredménnyel

Az I. rész B. szakaszában bemutatott éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A költségvetési év tényleges költségvetési bevétele megfelel a megállapított követelések címén az év során ténylegesen befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelések címén beszedett bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan támogatható kiadásokból, amelyek a közösségi források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek az Európai Közösségeknek.

nettó elhatárolt kiadások

Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: (1) a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint (2) a tárgyévben vagy a korábbi években a támogatható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási értelemben kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 15. cikkével összhangban). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlésére.

következő évre átvitt

A céltartalékok változása az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

céltartalékok változása

egyéb összeegyeztetett összegek

Végül az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredményét – amelyeket az összevont gazdasági eredmény tartalmaz – ki kell szűrni, mivel költségvetésük végrehajtása nem része az összevont költségvetési eredménynek.

az ügynökségek és az ESZAK

EGYEZTETÉS: GAZDASÁGI EREDMÉNY – KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 7 462 |
| Bevételek |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (5 036) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 2 543 |
| Elhatárolt bevétel (nettó) | (1 068) |
| Kiadások |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 8 814 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (3 635) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (6 810) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 116) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése | 1 171 |
| Céltartalékok változása | 1 395 |
| Egyéb | (33) |
| Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (145) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 1 542 |

millió EUR

2007

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

7 462

7 462

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések

(5 036)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések

2 543

Elhatárolt bevétel (nettó)

(1 068)

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

8 814

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(3 635)

Előfinanszírozás nettó hatása

(6 810)

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 116)

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése

1 171

Céltartalékok változása

1 395

Egyéb

(33)

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(145)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1 542

1 542

---

(1)  A személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. december 13-án elfogadta a költségvetést, amely a Közösségek rövid lejáratú kötelezettségeinek saját forrásokból történő kifizetéséről rendelkezik. A saját forrásokat 2008-ban a tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni.

2

(3)  Magában foglalja a Garanciaalap pénzeszközeit (lásd a 2.11. megjegyzést).

3

2.11.

(4)  A makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott összegek levonása után.

4

(5)  Magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású kölcsönhöz kapcsolódik (lásd a 2.3.4.2. pontot).

5

2.3.4.2.

(6)  Magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású hitelfelvételhez kapcsolódik (lásd a 2.3.4.2. pontot).

6

2.3.4.2.

(7)  2008-ban 15 millió EUR összegben bocsátanak ki beszedési megbízásokat (3 millió EUR a Kohéziós Alap számára, 10 millió EUR az ERFA számára, és 2 millió EUR az EMOGA Orientáció számára). A program lezárásakor alkalmazott pénzügyi korrekciók esetében a beszedési megbízás összege a pénzügyi korrekció összegéből és a végső kifizetési kérelem egyenlegéből adódik.

7

(8)  90/212/Euratom: A Tanács 1990. április 23-i határozata az atomerőművek finanszírozásához való hozzájárulás céljából nyújtott Euratom-kölcsönökre vonatkozó szerződéskötésnek a Bizottság részére történő engedélyezéséről szóló 77/270/Euratom határozat végrehajtásáról szóló 77/271/Euratom határozat módosításáról (HL L 112., 1990.5.3., 26. o.).

8

77/271/Euratom: A Tanács 1977. március 29-i határozata az atomerőművek finanszírozásához való hozzájárulás céljából nyújtott Euratom-kölcsönökre vonatkozó szerződéskötésnek a Bizottság részére történő engedélyezéséről szóló 77/270/Euratom határozat végrehajtásáról (HL L 88., 1977.4.6., 11. o.).

94/179/Euratom: A Tanács 1994. március 21-i határozata egyes harmadik országok atomerőműveinek biztonsága és hatékonysága javításának finanszírozásához való hozzájárulás céljából a Bizottság Euratom-kölcsönszerződések megkötésére való felhatalmazása érdekében a 77/270/Euratom határozat módosításáról (HL L 84., 1994.3.29., 41. o.).

(9)  A Tanács 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 293., 1994.11.12., 1. o.).

9

(10)  Koefficiens (kk) alkalmazásával.

10

(11)  Távozást követő első három évre fizetik.

11

(12)  A konszolidálásba első alkalommal 2007-ben került bevonásra.

12

(13)  Az Európai Unió decentralizált szerve, amely a „büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés” pillérébe tartozik.

13

(14)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok néhány pénzügyi adata nem összeadható.

14

(15)  Az EFTA-EGT-országok esetében az N. évről az N + 1. évre átvitt előirányzatok összege csak a számlák zárása után válik ismertté. Ennek megfelelően a mérleg összeállítása során az N – 1. évről az N. évre átvitt előirányzatok kerülnek figyelembevételre.

15

---

| 10.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 287/111

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

(2008/C 287/02)

| I. | A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte






  a) | „az Európai Közösségek éves beszámolóját” (1), amely a 2007. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (2) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (3) áll; valamint |
| --- | --- | --- |

I.

A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte

a)

„az Európai Közösségek éves beszámolóját” (1), amely a 2007. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (2) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (3) áll; valamint

| b) | azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

A vezetés felelőssége

| II. | A Szerződés 268–280. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés (4) felel „az Európai Közösségek éves beszámolójának” elkészítéséért és a bemutatás valósághű voltáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:






  a) | A vezetésnek „az Európai Közösségek éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár hibából eredő – lényeges hibás állításoktól mentes éves pénzügyi kimutatások elkészítése és valósághű bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, működtetését és fenntartását, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását (5), valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (6) és szerv (7) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután az összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad. |
| --- | --- | --- |

II.

A Szerződés 268–280. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés (4) felel „az Európai Közösségek éves beszámolójának” elkészítéséért és a bemutatás valósághű voltáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:

a)

A vezetésnek „az Európai Közösségek éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az – akár csalásból, akár hibából eredő – lényeges hibás állításoktól mentes éves pénzügyi kimutatások elkészítése és valósághű bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, működtetését és fenntartását, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását (5), valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (6) és szerv (7) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután az összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad.

| b) | Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a bizottsági részlegek végzik. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a megbízható pénzügyi gazdálkodás elve szerint kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, működtetésével és fenntartásával, beleértve megfelelő felügyelet gyakorlását és célszerű intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalás megelőzése végett, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszafizettetését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a közösségi beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (a Szerződés 274. cikke). |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a bizottsági részlegek végzik. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a megbízható pénzügyi gazdálkodás elve szerint kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, működtetésével és fenntartásával, beleértve megfelelő felügyelet gyakorlását és célszerű intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalás megelőzése végett, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszafizettetését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a közösségi beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (a Szerződés 274. cikke).

Az ellenőrök felelőssége

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények INTOSAI-féle nemzetközi standardjaival összhangban végezte ellenőrzését, amennyire azok az európai közösségi környezetben alkalmazhatók. Ezeknek a standardoknak az értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy „az Európai Közösségek éves beszámolója” mentes a lényeges hibás állításoktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények INTOSAI-féle nemzetközi standardjaival összhangban végezte ellenőrzését, amennyire azok az európai közösségi környezetben alkalmazhatók. Ezeknek a standardoknak az értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy „az Európai Közösségek éves beszámolója” mentes a lényeges hibás állításoktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibás állítások kockázata az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges szabályszerűtlensége az Európai Közösségek jogi keretein belüli követelményekkel kapcsolatban. Kockázatértékelése során a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások tervezésénél az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valósághű volta szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és közzétételekről, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibás állítások kockázata az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges szabályszerűtlensége az Európai Közösségek jogi keretein belüli követelményekkel kapcsolatban. Kockázatértékelése során a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások tervezésénél az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valósághű volta szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | A bevételeket illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a HÉA- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt mert a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá. |
| --- | --- |

V.

A bevételeket illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a HÉA- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt mert a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá.

| VI. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VII. | A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Közösségek éves beszámolója” minden lényegi szempontból híven tükrözi a Közösségek 2007. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

VII.

A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Közösségek éves beszámolója” minden lényegi szempontból híven tükrözi a Közösségek 2007. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban.

| VIII. | A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy a számviteli rendszerek – részben a jogi és pénzügyi keretrendszer összetett voltából adódó – hiányosságai továbbra is veszélyeztetik a pénzügyi információ minőségét (különösen az előfinanszírozás, ezzel kapcsolatosan a pénzügyi évek elkülönítésének eljárásai, illetve a számlák/költségigénylések tekintetében) egyes bizottsági főigazgatóságokon, illetve a konszolidációs körbe bevont decentralizált szerveknél (különösen a GNSS (8) Felügyeleti Hatóság (GSA) befektetett eszközeire vonatkozóan). E hiányosságok következtében az előzetes beszámoló bemutatása után több kiigazításra került sor. |
| --- | --- |

VIII.

A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy a számviteli rendszerek – részben a jogi és pénzügyi keretrendszer összetett voltából adódó – hiányosságai továbbra is veszélyeztetik a pénzügyi információ minőségét (különösen az előfinanszírozás, ezzel kapcsolatosan a pénzügyi évek elkülönítésének eljárásai, illetve a számlák/költségigénylések tekintetében) egyes bizottsági főigazgatóságokon, illetve a konszolidációs körbe bevont decentralizált szerveknél (különösen a GNSS (8) Felügyeleti Hatóság (GSA) befektetett eszközeire vonatkozóan). E hiányosságok következtében az előzetes beszámoló bemutatása után több kiigazításra került sor.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | A Számvevőszék véleménye szerint a bevételek, valamint az igazgatási és egyéb kiadásokkal, illetve a gazdasági és pénzügyekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések mentesek a lényeges hibáktól. Ezeken a területeken a felügyeleti és kontrollrendszereket úgy működtetik, hogy azok biztosítják a jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok megfelelő kezelését. |
| --- | --- |

IX.

A Számvevőszék véleménye szerint a bevételek, valamint az igazgatási és egyéb kiadásokkal, illetve a gazdasági és pénzügyekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések mentesek a lényeges hibáktól. Ezeken a területeken a felügyeleti és kontrollrendszereket úgy működtetik, hogy azok biztosítják a jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok megfelelő kezelését.

| X. | A Számvevőszék véleménye szerint a többi kiadási területen – habár eltérő mértékben – továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket. A jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. Alább soroljuk fel az érintett területeket: „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, „Kohézió”, „Kutatás, energia és közlekedés”, „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés”, valamint „Oktatás és állampolgárság”.






  a) | A „Mezőgazdaság és természeti erőforrások” terén a Számvevőszék megállapította, hogy az e szakpolitika-csoport bejelentett kiadásainak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét összességében lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék arra a megállapításra jutott, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot az uniós szabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék azonban megállapítja azt is, hogy megfelelő alkalmazása esetén az Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) továbbra is eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát, feltéve, hogy a rendszert pontos és megbízható adatokkal táplálják. |
| --- | --- | --- |

X.

A Számvevőszék véleménye szerint a többi kiadási területen – habár eltérő mértékben – továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket. A jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. Alább soroljuk fel az érintett területeket: „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, „Kohézió”, „Kutatás, energia és közlekedés”, „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés”, valamint „Oktatás és állampolgárság”.

a)

A „Mezőgazdaság és természeti erőforrások” terén a Számvevőszék megállapította, hogy az e szakpolitika-csoport bejelentett kiadásainak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét összességében lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék arra a megállapításra jutott, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot az uniós szabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék azonban megállapítja azt is, hogy megfelelő alkalmazása esetén az Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) továbbra is eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát, feltéve, hogy a rendszert pontos és megbízható adatokkal táplálják.

| b) | A „Kohézió” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a kohéziós politikák keretében támogatott projektek költségtérítéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a bizottsági felügyeleti rendszer, valamint a tagállami kontrollrendszerek általában csak részben eredményesek a túligényelt vagy nem támogatható kiadások megelőzésében. |
| --- | --- |

b)

A „Kohézió” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a kohéziós politikák keretében támogatott projektek költségtérítéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a bizottsági felügyeleti rendszer, valamint a tagállami kontrollrendszerek általában csak részben eredményesek a túligényelt vagy nem támogatható kiadások megelőzésében.

| c) | A „Kutatás, energia és közlekedés” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy – bár történt némi javulás – a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben eredményesek abban a tekintetben, hogy mérséklik-e a túligényelt vagy nem támogatható kiadások visszatérítésének kockázatát. |
| --- | --- |

c)

A „Kutatás, energia és közlekedés” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy – bár történt némi javulás – a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben eredményesek abban a tekintetben, hogy mérséklik-e a túligényelt vagy nem támogatható kiadások visszatérítésének kockázatát.

| d) | A „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét – elsősorban a végrehajtó szervezetek szintjén – lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy – bár a Bizottságnál tapasztalható javulás – a felügyeleti és kontrollrendszerek csupán részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot arra nézve, hogy a költségek támogathatóak-e és megfelelő bizonylatok támasztják-e alá őket. |
| --- | --- |

d)

A „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét – elsősorban a végrehajtó szervezetek szintjén – lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy – bár a Bizottságnál tapasztalható javulás – a felügyeleti és kontrollrendszerek csupán részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot arra nézve, hogy a költségek támogathatóak-e és megfelelő bizonylatok támasztják-e alá őket.

| e) | Az „Oktatás és állampolgárság” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot arra nézve, hogy a költségek támogathatóak-e és megfelelő bizonylatok támasztják-e alá őket. |
| --- | --- |

e)

Az „Oktatás és állampolgárság” terén a Számvevőszék megállapította, hogy a szakpolitika-csoport kifizetéseinek jogszerűségét, illetve szabályszerűségét lényeges hibaszint jellemzi. Elvégzett ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek, amennyiben nem nyújtanak teljes bizonyosságot arra nézve, hogy a költségek támogathatóak-e és megfelelő bizonylatok támasztják-e alá őket.

| XI. | A Számvevőszék hangsúlyozza, hogy:






  a) | A „Mezőgazdaság és természeti erőforrások” területén tapasztalt általános becsült hibaarány aránytalanul nagy része esik a vidékfejlesztésre; az EMGA kiadásai esetében a Számvevőszék becslése szerint a hibaarány valamennyivel a lényegességi küszöb alatt marad, míg az EMVA kiadásainál jóval túllépi ezt a küszöböt. |
| --- | --- | --- |

XI.

A Számvevőszék hangsúlyozza, hogy:

a)

A „Mezőgazdaság és természeti erőforrások” területén tapasztalt általános becsült hibaarány aránytalanul nagy része esik a vidékfejlesztésre; az EMGA kiadásai esetében a Számvevőszék becslése szerint a hibaarány valamennyivel a lényegességi küszöb alatt marad, míg az EMVA kiadásainál jóval túllépi ezt a küszöböt.

| b) | A jogszabályi követelmények (pl. a jogosultsági szabályok) bonyolultsága vagy nem egyértelmű volta számottevően kihat a „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, a „Kohézió”, a „Kutatás, energia és közlekedés”, valamint az „Oktatás és állampolgárság” kiadásai alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére. |
| --- | --- |

b)

A jogszabályi követelmények (pl. a jogosultsági szabályok) bonyolultsága vagy nem egyértelmű volta számottevően kihat a „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, a „Kohézió”, a „Kutatás, energia és közlekedés”, valamint az „Oktatás és állampolgárság” kiadásai alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére.

| XII. | A Számvevőszék további előrelépéseket tapasztalt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinél, különösen egyrészt a fenntartásoknak a főigazgatói nyilatkozatokban adott bizonyosságra gyakorolt hatásában, másrészt a tekintetben, hogy e nyilatkozatok növekvő mértékben vágnak egybe a Számvevőszék megállapításaival. A Számvevőszék azonban megjegyzi azt is, hogy a Bizottság még nem képes kimutatni, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek javítása érdekében tett intézkedései eredményesen csökkentették-e a költségvetés számos területén tapasztalható hibakockázatot. |
| --- | --- |

XII.

A Számvevőszék további előrelépéseket tapasztalt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinél, különösen egyrészt a fenntartásoknak a főigazgatói nyilatkozatokban adott bizonyosságra gyakorolt hatásában, másrészt a tekintetben, hogy e nyilatkozatok növekvő mértékben vágnak egybe a Számvevőszék megállapításaival. A Számvevőszék azonban megjegyzi azt is, hogy a Bizottság még nem képes kimutatni, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek javítása érdekében tett intézkedései eredményesen csökkentették-e a költségvetés számos területén tapasztalható hibakockázatot.

2008. szeptember 24.–25.

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  „Az Európai Közösségek éves beszámolója” az Európai Közösségeknek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója I. kötetét alkotja.

1

(2)  Az „összevont pénzügyi kimutatások” a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás (beleértve a szegmensbeszámolókat), a készpénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközérték változásainak bemutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  „A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

3

(4)  Az európai intézmények és szervek szintjén vezetés alatt a következők értendők: az intézmények tagjai, az ügynökségek igazgatói, a felhatalmazás által vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a pénzügyi, ellenőrzési és kontrollrészlegek vezetősége. A tagállamok, illetve a kedvezményezett államok szintjén vezetésnek tekintendők az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a kifizető hatóságok, az igazoló szervek és a végrehajtó ügynökségek vezetősége.

4

(5)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatások” (a 2005-ös pénzügyi év óta) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készültek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos közösségi környezethez igazítják, míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

5

(6)  Mielőtt az intézmények elfogadják éves beszámolójukat, a számvitelért felelős tisztviselőjük záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy az híven tükrözi az intézmény pénzügyi helyzetét (a költségvetési rendelet 61. cikke).

6

(7)  Az egyes szervek éves beszámolóit azok igazgatói készítik el és küldik meg – az érintett igazgatói testület véleményével együtt – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Az egyes szervek számvitelért felelős tisztviselői záradékkal is ellátják a beszámolót, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tettek szert arra nézve, hogy az híven tükrözi az érintett szerv pénzügyi helyzetét (a költségvetési rendelet 61. cikke).

7

(8)  GNSS: globális navigációs műholdrendszerek (Global Navigation Satellite Systems).

8

Global Navigation Satellite Systems

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 287/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---