# Eiropas Savienības C 265/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 265 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 18. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 265

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 18. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 265/01 | Paziņojums par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 19. panta 1. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā | 1 |
| 2008/C 265/02 | Komisijas paziņojums par Regulā (EK) Nr. 1529/2007 paredzēto rīsu importa kvotu galīgo procentuālo izlietojumu 2008. gadā | 2 |
| 2008/C 265/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5336 — Allianz/Generali/Toptorony un Shaza/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2008/C 265/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco) (
  1
  ) | 3 |
| 2008/C 265/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 265/01

Paziņojums par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 19. panta 1. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā

1

2008/C 265/02

Komisijas paziņojums par Regulā (EK) Nr. 1529/2007 paredzēto rīsu importa kvotu galīgo procentuālo izlietojumu 2008. gadā

2

2008/C 265/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5336 — Allianz/Generali/Toptorony un Shaza/JV) (
  1
  )

1

3

2008/C 265/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco) (
  1
  )

1

3

2008/C 265/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 265/06 | Euro maiņas kurss | 5 |
| 2008/C 265/07 | Pamatnostādnes par nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju | 6 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 265/08 | Informācija par dalībvalstīm, kuras plāno atlikt Direktīvas 2008/6/EK īstenošanu līdz 2012. gada 31. decembrim, lai turpinātu pakalpojumu rezervēšanu vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem) (
  1
  ) | 26 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 265/06

Euro maiņas kurss

5

2008/C 265/07

Pamatnostādnes par nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju

6

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 265/08

Informācija par dalībvalstīm, kuras plāno atlikt Direktīvas 2008/6/EK īstenošanu līdz 2012. gada 31. decembrim, lai turpinātu pakalpojumu rezervēšanu vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem) (
  1
  )

1

26

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 265/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 265/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 28 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 265/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

27

2008/C 265/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 265/11 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2008/C 265/11

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/1

---

Paziņojums par izmeklēšanas sākšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 19. panta 1. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā

(2008/C 265/01)

Komisija 2008. gada 14 oktobrī pieņēma lēmumu (1), ar ko paredz sākt izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 (2) 18. panta 2. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā. Izmeklēšanā noteiks, vai Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, ir efektīvi īstenoti.

Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu 18. pantā teikts: ja Komisija ir saņēmusi informāciju, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja tā uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.

Komisija ir saņēmusi informāciju, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ziņojumus, paziņojumus, kā arī ziņas no citiem attiecīgiem publiski pieejamiem avotiem, ieskaitot nevalstiskās organizācijas, kas liecina, ka Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas tiesību akti, kuros iekļautas starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, jo īpaši Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, netiek efektīvi īstenoti.

Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām ir minētas kā galvenās cilvēktiesību konvencijas Regulas (EK) Nr. 980/2005 III pielikuma A daļā. Tāpēc šo konvenciju efektīva īstenošana bija viens no kritērijiem, kurus Šrilankas Demokrātiskajai Sociālistiskajai Republikai bija pienākums izpildīt, lai tā tiktu iekļauta to valstu sarakstā, uz kurām attiecināms īpašais veicināšanas režīms labai pārvaldībai un ilgtspējīgai attīstībai.

Komisija pārbaudīja saņemto informāciju un konstatēja, ka jāsāk izmeklēšana, lai noteiktu, vai Šrilankas tiesību akti par cilvēka pamattiesību atzīšanu un aizsargāšanu ir efektīvi īstenoti. Tas ļaus detalizētāk noteikt, vai ir pamatoti uz laiku atcelt īpašo veicināšanas režīmu.

Ieinteresētās personas ir aicinātas četru mēnešu laikā no dienas, kad šis paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, visu attiecīgo informāciju un piezīmes nosūtīt uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Rue de la Loi 170 |
| Office: 9/23 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate General for Trade

Rue de la Loi 170

Office: 9/23

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 277, 18.10.2008.

(2)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/2

---

Komisijas paziņojums par Regulā (EK) Nr. 1529/2007 paredzēto rīsu importa kvotu galīgo procentuālo izlietojumu 2008. gadā

(2008/C 265/02)

Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1529/2007, ar ko 2008. un 2009. gadam atver Kopienas tarifa kvotas rīsiem, kuru izcelsme ir ĀKK valstīs, kas ir daļa no CARIFORUM reģiona, un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), un paredz šo kvotu pārvaldību (1), katrai kvotai paredzētais galīgais procentuālais izlietojums 2008. gadā ir šāds:

| Izcelsme/produkts | Kārtas Nr. | Kvotas galīgais procentuālais izlietojums 2008. gadā |
| --- | --- | --- |
| CARIFORUM reģiona valstis (Regulas (EK) Nr. 1529/2007 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts)






  — | KN kods 1006, izņemot KN kodu 1006 10 10 |

Izcelsme/produkts

Kārtas Nr.

Kvotas galīgais procentuālais izlietojums 2008. gadā

CARIFORUM reģiona valstis (Regulas (EK) Nr. 1529/2007 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

—

KN kods 1006, izņemot KN kodu 1006 10 10

09.4219

94,403 %

AZT (Regulas (EK) Nr. 1529/2007 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts)

| — | KN kods 1006 |
| --- | --- |

—

KN kods 1006

| a) | Nīderlandes Antiļas un Aruba |
| --- | --- |

a)

Nīderlandes Antiļas un Aruba

09.4189

18,957 %

| b) | vismazāk attīstītās AZT |
| --- | --- |

b)

vismazāk attīstītās AZT

09.4190

0 %

---

(1)  OV L 348, 31.12.2007., 155. lpp.

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5336 — Allianz/Generali/Toptorony un Shaza/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/03)

2008. gada 10. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5336. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5336. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/04)

2008. gada 13. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5299. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5299. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/05)

2008. gada 10. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5325. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5325. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 17. oktobris

(2008/C 265/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3404 |
| JPY | Japānas jēna | 135,57 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4523 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7751 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,0191 |
| CHF | Šveices franks | 1,5213 |
| ISK | Islandes krona | 305 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,895 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,232 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 268,5 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,57 |
| RON | Rumānijas leja | 3,713 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,515 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0321 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9617 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5936 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3971 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1852 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9848 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 742,52 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,7626 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1603 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,1664 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 139,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7269 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,21 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,3465 |
| THB | Taizemes bats | 45,922 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,8745 |
| MXN | Meksikas peso | 17,2979 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3404

JPY

Japānas jēna

135,57

DKK

Dānijas krona

7,4523

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7751

SEK

Zviedrijas krona

10,0191

CHF

Šveices franks

1,5213

ISK

Islandes krona

305

NOK

Norvēģijas krona

8,895

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,232

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

268,5

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,57

RON

Rumānijas leja

3,713

SKK

Slovākijas krona

30,515

TRY

Turcijas lira

2,0321

AUD

Austrālijas dolārs

1,9617

CAD

Kanādas dolārs

1,5936

HKD

Hongkongas dolārs

10,3971

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1852

SGD

Singapūras dolārs

1,9848

KRW

Dienvidkorejas vons

1 742,52

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,7626

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1603

HRK

Horvātijas kuna

7,1664

IDR

Indonēzijas rūpija

13 139,27

MYR

Malaizijas ringits

4,7269

PHP

Filipīnu peso

64,21

RUB

Krievijas rublis

35,3465

THB

Taizemes bats

45,922

BRL

Brazīlijas reāls

2,8745

MXN

Meksikas peso

17,2979

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/6

---

Pamatnostādnes par nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju

(2008/C 265/07)

I.   IEVADS

| 1. | Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1) (turpmāk — “Apvienošanās regula”) 2. pants nosaka, ka Komisijai Apvienošanās regulas darbības jomā ir jānovērtē koncentrācijas ar mērķi noteikt, vai tās ir vai nav saderīgas ar kopējo tirgu. Šim nolūkam Komisijai saskaņā ar 2. panta 2. un 3. punktu ir jānovērtē, vai koncentrācijas ievērojami kavētu efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā, jo īpaši dominējošā stāvokļa rašanās vai nostiprināšanās dēļ. |
| --- | --- |

1.

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1) (turpmāk — “Apvienošanās regula”) 2. pants nosaka, ka Komisijai Apvienošanās regulas darbības jomā ir jānovērtē koncentrācijas ar mērķi noteikt, vai tās ir vai nav saderīgas ar kopējo tirgu. Šim nolūkam Komisijai saskaņā ar 2. panta 2. un 3. punktu ir jānovērtē, vai koncentrācijas ievērojami kavētu efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā, jo īpaši dominējošā stāvokļa rašanās vai nostiprināšanās dēļ.

| 2. | Šajā dokumentā ir izstrādātas pamatnostādnes attiecībā uz to, kā Komisija novērtē koncentrācijas (2) situācijās, kad attiecīgie uzņēmumi darbojas atšķirīgos tirgos (3). Šajā dokumentā šādas koncentrācijas sauktas “nehorizontālās apvienošanās”. |
| --- | --- |

2.

Šajā dokumentā ir izstrādātas pamatnostādnes attiecībā uz to, kā Komisija novērtē koncentrācijas (2) situācijās, kad attiecīgie uzņēmumi darbojas atšķirīgos tirgos (3). Šajā dokumentā šādas koncentrācijas sauktas “nehorizontālās apvienošanās”.

| 3. | Var izšķirt divus plašus nehorizontālo apvienošanos tipus: vertikālo apvienošanos un konglomerāciju. |
| --- | --- |

3.

Var izšķirt divus plašus nehorizontālo apvienošanos tipus: vertikālo apvienošanos un konglomerāciju.

| 4. | Vertikālās apvienošanās procesā ir iesaistīti uzņēmumi, kas darbojas dažādos piegādes ķēdes līmeņos. Piemēram, ja kāda ražojuma ražotājs (“iepriekšējā posma uzņēmums”) apvienojas ar vienu no saviem izplatītājiem (“pakārtotais uzņēmums”), to sauc par vertikālo apvienošanos (4). |
| --- | --- |

4.

Vertikālās apvienošanās procesā ir iesaistīti uzņēmumi, kas darbojas dažādos piegādes ķēdes līmeņos. Piemēram, ja kāda ražojuma ražotājs (“iepriekšējā posma uzņēmums”) apvienojas ar vienu no saviem izplatītājiem (“pakārtotais uzņēmums”), to sauc par vertikālo apvienošanos (4).

| 5. | Konglomerācija ir tādu uzņēmumu apvienošanās, kuru attiecības nav ne horizontālas (kā konkurentiem vienā un tajā pašā tirgū), ne vertikālas (kā piegādātājiem un klientiem) (5). Praktiski šajās pamatnostādnēs galvenokārt ir skatītas apvienošanās, kas notiek starp uzņēmumiem, kuri darbojas cieši saistītos tirgos (piemēram, apvienošanās, kurās iesaistīti savstarpēji papildinošu ražojumu vai vienas un tās pašas ražojumu grupas ražojumu piegādātāji). |
| --- | --- |

5.

Konglomerācija ir tādu uzņēmumu apvienošanās, kuru attiecības nav ne horizontālas (kā konkurentiem vienā un tajā pašā tirgū), ne vertikālas (kā piegādātājiem un klientiem) (5). Praktiski šajās pamatnostādnēs galvenokārt ir skatītas apvienošanās, kas notiek starp uzņēmumiem, kuri darbojas cieši saistītos tirgos (piemēram, apvienošanās, kurās iesaistīti savstarpēji papildinošu ražojumu vai vienas un tās pašas ražojumu grupas ražojumu piegādātāji).

| 6. | Nehorizontālo apvienošanos kontekstā svarīgi ir arī tie vispārējie norādījumi, kas jau sniegti Paziņojumā par horizontālo apvienošanos. Šā dokumenta mērķis ir koncentrēt uzmanību uz tiem konkurences aspektiem, kas ir būtiski tieši nehorizontālās apvienošanās specifiskajā kontekstā. Bez tam tajā izklāstīta Komisijas pieeja jautājumā par tirgus daļām un koncentrācijas robežām šajā kontekstā. |
| --- | --- |

6.

Nehorizontālo apvienošanos kontekstā svarīgi ir arī tie vispārējie norādījumi, kas jau sniegti Paziņojumā par horizontālo apvienošanos. Šā dokumenta mērķis ir koncentrēt uzmanību uz tiem konkurences aspektiem, kas ir būtiski tieši nehorizontālās apvienošanās specifiskajā kontekstā. Bez tam tajā izklāstīta Komisijas pieeja jautājumā par tirgus daļām un koncentrācijas robežām šajā kontekstā.

| 7. | Praksē apvienošanās var izraisīt sekas gan horizontāli, gan nehorizontāli. Tas tā var būt, piemēram, gadījumā, kad starp uzņēmumiem, kuri apvienojas, pastāv ne tikai vertikālas vai konglomerāta attiecības, bet tie arī faktiski vai potenciāli konkurē savā starpā vienā vai vairākos konkrētajos tirgos (6). Tādā gadījumā Komisija novērtēs horizontālo, vertikālo un/vai konglomerāta ietekmi saskaņā ar norādījumiem, kas noteikti attiecīgajos paziņojumos (7). |
| --- | --- |

7.

Praksē apvienošanās var izraisīt sekas gan horizontāli, gan nehorizontāli. Tas tā var būt, piemēram, gadījumā, kad starp uzņēmumiem, kuri apvienojas, pastāv ne tikai vertikālas vai konglomerāta attiecības, bet tie arī faktiski vai potenciāli konkurē savā starpā vienā vai vairākos konkrētajos tirgos (6). Tādā gadījumā Komisija novērtēs horizontālo, vertikālo un/vai konglomerāta ietekmi saskaņā ar norādījumiem, kas noteikti attiecīgajos paziņojumos (7).

| 8. | Pamatnostādnes, kas izklāstītas šajā paziņojumā, ir izstrādātas un pilnveidotas, ņemot vērā aizvien plašāko Komisijas pieredzi saistībā ar nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Regulu Nr. 4064/89 kopš tās stāšanās spēkā 1990. gada 21. septembrī, šobrīd spēkā esošo Apvienošanās regulu, kā arī no Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas praksi. Atsevišķos gadījumos Komisija piemēros un turpinās attīstīt un uzlabot šeit ietvertos principus. Šo paziņojumu Komisija var laiku pa laikam pārskatīt, ņemot vērā turpmākās pārmaiņas un padziļinoties izpratnei. |
| --- | --- |

8.

Pamatnostādnes, kas izklāstītas šajā paziņojumā, ir izstrādātas un pilnveidotas, ņemot vērā aizvien plašāko Komisijas pieredzi saistībā ar nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Regulu Nr. 4064/89 kopš tās stāšanās spēkā 1990. gada 21. septembrī, šobrīd spēkā esošo Apvienošanās regulu, kā arī no Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas praksi. Atsevišķos gadījumos Komisija piemēros un turpinās attīstīt un uzlabot šeit ietvertos principus. Šo paziņojumu Komisija var laiku pa laikam pārskatīt, ņemot vērā turpmākās pārmaiņas un padziļinoties izpratnei.

| 9. | Komisijas Apvienošanās regulas interpretācija attiecībā uz horizontālās apvienošanās novērtējumu neskar interpretāciju, ko var sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. |
| --- | --- |

9.

Komisijas Apvienošanās regulas interpretācija attiecībā uz horizontālās apvienošanās novērtējumu neskar interpretāciju, ko var sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa.

II.   PĀRSKATS

| 10. | Efektīva konkurence patērētājiem sniedz priekšrocības, piemēram, zemas cenas, augstas kvalitātes ražojumus, plašu preču un pakalpojumu izvēli un jauninājumus. Ar apvienošanās kontroli, Komisija novērš apvienošanās, kas varētu atņemt pircējiem šīs priekšrocības, ievērojami palielinot uzņēmumu ietekmi tirgū. “Palielināta ietekme tirgū” ir viena vai vairāku uzņēmumu spēja rentabli paaugstināt cenas, samazināt izlaidi, preču un pakalpojumu izvēli vai pazemināt to kvalitāti, mazināt jauninājumus vai citādi ietekmēt konkurences rādītājus (8). |
| --- | --- |

10.

Efektīva konkurence patērētājiem sniedz priekšrocības, piemēram, zemas cenas, augstas kvalitātes ražojumus, plašu preču un pakalpojumu izvēli un jauninājumus. Ar apvienošanās kontroli, Komisija novērš apvienošanās, kas varētu atņemt pircējiem šīs priekšrocības, ievērojami palielinot uzņēmumu ietekmi tirgū. “Palielināta ietekme tirgū” ir viena vai vairāku uzņēmumu spēja rentabli paaugstināt cenas, samazināt izlaidi, preču un pakalpojumu izvēli vai pazemināt to kvalitāti, mazināt jauninājumus vai citādi ietekmēt konkurences rādītājus (8).

| 11. | Vispār nehorizontālas apvienošanās parasti kavē efektīvu konkurenci mazāk nekā horizontālas apvienošanās. |
| --- | --- |

11.

Vispār nehorizontālas apvienošanās parasti kavē efektīvu konkurenci mazāk nekā horizontālas apvienošanās.

| 12. | Pirmkārt, pretstatā horizontālas apvienošanās gadījumiem vertikālā un konglomerāta apvienošanās nav saistīta ar tiešas konkurences izzušanu apvienojošos uzņēmumu starpā vienā un tajā pašā tirgū (9). Rezultātā vertikālā un konglomerāta apvienošanās neietver galvenos pretkonkurences faktorus, kādi pastāv horizontālas apvienošanās gadījumā. |
| --- | --- |

12.

Pirmkārt, pretstatā horizontālas apvienošanās gadījumiem vertikālā un konglomerāta apvienošanās nav saistīta ar tiešas konkurences izzušanu apvienojošos uzņēmumu starpā vienā un tajā pašā tirgū (9). Rezultātā vertikālā un konglomerāta apvienošanās neietver galvenos pretkonkurences faktorus, kādi pastāv horizontālas apvienošanās gadījumā.

| 13. | Otrkārt, vertikālā un konglomerāta apvienošanās nodrošina plašas iespējas efektivitātei. Viena no vertikālas un atsevišķos gadījumos konglomerāta apvienošanās raksturīgajām īpašībām ir tā, ka iesaistīto uzņēmumu darbības un/vai ražojumi savstarpēji papildina viens otru (10). Savstarpēji papildinošu darbību un ražojumu integrācija vienā uzņēmumā var sniegt būtisku efektivitātes paaugstinājumu un pozitīvi ietekmēt konkurenci. Piemēram, vertikālās attiecībās savstarpējās papildināšanas rezultātā samazinātais uzcenojums pakārtotajā tirgū nodrošinās augstāku pieprasījumu arī iepriekšējā posma virzienā. Daļu no šāda pieprasījuma pieauguma izraisīta ieguvuma izjutīs iepriekšējā posma piegādātāji. Integrēts uzņēmums ņems vērā šādu ieguvumu. Tādējādi vertikāla integrācija var nodrošināt labāku stimulu meklēt iespējas samazināt cenas un palielināt ražošanas apjomu, jo integrēts uzņēmums var pats izmantot lielāku šādu ieguvumu daļu. To bieži dēvē par “dubultā uzcenojuma iekšējo izmantošanu”. Tāpat arī centieni paaugstināt pārdošanas apjomu vienā līmenī (piemēram, pakalpojumu uzlabošana vai jauninājumi) var nodrošināt lielāku atdevi integrētam uzņēmumam, kas ņem vērā tos ieguvumus, kuri rodas citos līmeņos. |
| --- | --- |

13.

Otrkārt, vertikālā un konglomerāta apvienošanās nodrošina plašas iespējas efektivitātei. Viena no vertikālas un atsevišķos gadījumos konglomerāta apvienošanās raksturīgajām īpašībām ir tā, ka iesaistīto uzņēmumu darbības un/vai ražojumi savstarpēji papildina viens otru (10). Savstarpēji papildinošu darbību un ražojumu integrācija vienā uzņēmumā var sniegt būtisku efektivitātes paaugstinājumu un pozitīvi ietekmēt konkurenci. Piemēram, vertikālās attiecībās savstarpējās papildināšanas rezultātā samazinātais uzcenojums pakārtotajā tirgū nodrošinās augstāku pieprasījumu arī iepriekšējā posma virzienā. Daļu no šāda pieprasījuma pieauguma izraisīta ieguvuma izjutīs iepriekšējā posma piegādātāji. Integrēts uzņēmums ņems vērā šādu ieguvumu. Tādējādi vertikāla integrācija var nodrošināt labāku stimulu meklēt iespējas samazināt cenas un palielināt ražošanas apjomu, jo integrēts uzņēmums var pats izmantot lielāku šādu ieguvumu daļu. To bieži dēvē par “dubultā uzcenojuma iekšējo izmantošanu”. Tāpat arī centieni paaugstināt pārdošanas apjomu vienā līmenī (piemēram, pakalpojumu uzlabošana vai jauninājumi) var nodrošināt lielāku atdevi integrētam uzņēmumam, kas ņem vērā tos ieguvumus, kuri rodas citos līmeņos.

| 14. | Integrācija var arī samazināt darījumu veikšanas izmaksas un ļaut īstenot labāku koordināciju attiecībā uz ražojumu dizainu, ražošanas procesa organizāciju un ražojumu realizācijas veidu. Tāpat arī apvienošanās, kurās iesaistīti ražojumi, kas pieder pie vienas un tās pašas ražojumu grupas un ko parasti pārdod vieniem un tiem pašiem klientiem (neatkarīgi no tā, vai tie savstarpēji papildina viens otru vai ne), var radīt ieguvumus klientiem, piemēram, nodrošinot iespēju visu iegādāties vienuviet. |
| --- | --- |

14.

Integrācija var arī samazināt darījumu veikšanas izmaksas un ļaut īstenot labāku koordināciju attiecībā uz ražojumu dizainu, ražošanas procesa organizāciju un ražojumu realizācijas veidu. Tāpat arī apvienošanās, kurās iesaistīti ražojumi, kas pieder pie vienas un tās pašas ražojumu grupas un ko parasti pārdod vieniem un tiem pašiem klientiem (neatkarīgi no tā, vai tie savstarpēji papildina viens otru vai ne), var radīt ieguvumus klientiem, piemēram, nodrošinot iespēju visu iegādāties vienuviet.

| 15. | Taču pastāv apstākļi, kuros nehorizontāla apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci, jo īpaši dominējoša stāvokļa radīšanas vai pastiprināšanas dēļ. Tas pamatā notiek tāpēc, ka nehorizontāla apvienošanās var mainīt konkurences spēju un stimulu uzņēmumiem, kas apvienojas, un to konkurentiem tādā veidā, kas kaitē patērētājiem. |
| --- | --- |

15.

Taču pastāv apstākļi, kuros nehorizontāla apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci, jo īpaši dominējoša stāvokļa radīšanas vai pastiprināšanas dēļ. Tas pamatā notiek tāpēc, ka nehorizontāla apvienošanās var mainīt konkurences spēju un stimulu uzņēmumiem, kas apvienojas, un to konkurentiem tādā veidā, kas kaitē patērētājiem.

| 16. | Konkurences noteikumu kontekstā jēdziens “patērētāji” ietver gan starpposma, gan gala patērētājus (11). Ja starpposma patērētāji ir apvienošanās dalībnieku faktiskie vai potenciālie konkurenti, Komisija pievēršas apvienošanās ietekmei uz tiem klientiem, kas veic iepirkumus no apvienotā uzņēmuma un šādiem konkurentiem. Līdz ar to fakts, ka apvienošanās ietekmē konkurentus, pats par sevi nav problēma. Svarīga ir ietekme uz efektīvu konkurenci, nevis tikai ietekme uz konkurentiem vienā un tajā pašā piegādes ķēdes līmenī (12). Jo īpaši fakts, ka konkurentiem kaitē apvienošanās izraisītā efektivitāte, pats par sevi nevar radīt bažas par konkurenci. |
| --- | --- |

16.

Konkurences noteikumu kontekstā jēdziens “patērētāji” ietver gan starpposma, gan gala patērētājus (11). Ja starpposma patērētāji ir apvienošanās dalībnieku faktiskie vai potenciālie konkurenti, Komisija pievēršas apvienošanās ietekmei uz tiem klientiem, kas veic iepirkumus no apvienotā uzņēmuma un šādiem konkurentiem. Līdz ar to fakts, ka apvienošanās ietekmē konkurentus, pats par sevi nav problēma. Svarīga ir ietekme uz efektīvu konkurenci, nevis tikai ietekme uz konkurentiem vienā un tajā pašā piegādes ķēdes līmenī (12). Jo īpaši fakts, ka konkurentiem kaitē apvienošanās izraisītā efektivitāte, pats par sevi nevar radīt bažas par konkurenci.

| 17. | Pastāv divi galvenie veidi, kā nehorizontāla apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci: nekoordinēta ietekme un koordinēta ietekme (13). |
| --- | --- |

17.

Pastāv divi galvenie veidi, kā nehorizontāla apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci: nekoordinēta ietekme un koordinēta ietekme (13).

| 18. | Nekoordinēta ietekme pamatā var rasties tādā gadījumā, ja nehorizontāla apvienošanās izraisa norobežošanu. Šajā dokumentā terminu “norobežošana” izmanto, lai aprakstītu gadījumus, kad apvienošanās rezultātā faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem tiek apgrūtināta vai liegta pieeja piegādēm vai tirgiem, tādējādi samazinot uzņēmuma spēju un/vai stimulu konkurēt. Tādas norobežošanas rezultātā uzņēmumi, kas apvienojas, un, iespējams, arī daži to konkurenti var izdevīgi paaugstināt patērētājiem prasīto cenu (14). Tādi gadījumi rada būtisku efektīvas konkurences kavējumu, un tāpēc tie tālāk saukti “pret konkurenci vērsta norobežošana”. |
| --- | --- |

18.

Nekoordinēta ietekme pamatā var rasties tādā gadījumā, ja nehorizontāla apvienošanās izraisa norobežošanu. Šajā dokumentā terminu “norobežošana” izmanto, lai aprakstītu gadījumus, kad apvienošanās rezultātā faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem tiek apgrūtināta vai liegta pieeja piegādēm vai tirgiem, tādējādi samazinot uzņēmuma spēju un/vai stimulu konkurēt. Tādas norobežošanas rezultātā uzņēmumi, kas apvienojas, un, iespējams, arī daži to konkurenti var izdevīgi paaugstināt patērētājiem prasīto cenu (14). Tādi gadījumi rada būtisku efektīvas konkurences kavējumu, un tāpēc tie tālāk saukti “pret konkurenci vērsta norobežošana”.

| 19. | Koordinēta ietekme rodas tādā gadījumā, ja apvienošanās maina konkurences raksturu tā, ka uzņēmumi, kas iepriekš savu rīcību nesaskaņoja, tagad visdrīzāk saskaņos cenu paaugstināšanu vai citādi kaitēs efektīvai konkurencei. Apvienošanās var arī padarīt koordināciju vieglāku, stabilāku un efektīvāku tiem uzņēmumiem, kuri to izmantoja jau pirms apvienošanās. |
| --- | --- |

19.

Koordinēta ietekme rodas tādā gadījumā, ja apvienošanās maina konkurences raksturu tā, ka uzņēmumi, kas iepriekš savu rīcību nesaskaņoja, tagad visdrīzāk saskaņos cenu paaugstināšanu vai citādi kaitēs efektīvai konkurencei. Apvienošanās var arī padarīt koordināciju vieglāku, stabilāku un efektīvāku tiem uzņēmumiem, kuri to izmantoja jau pirms apvienošanās.

| 20. | Novērtējot apvienošanās ietekmi uz konkurenci, Komisija salīdzina konkurences apstākļus, ko radītu izziņota apvienošanās, ar apstākļiem, kuri dominētu, ja apvienošanās nebūtu notikusi (15). Vairumā gadījumu konkurences apstākļi, kas pastāv apvienošanās laikā, ir pamats attiecīgam salīdzinājumam apvienošanās seku novērtēšanai. Tomēr dažos apstākļos Komisija var ņemt vērā turpmākās tirgus izmaiņas, ko var viegli paredzēt. Apsverot attiecīgo salīdzinājumu, tā var ņemt vērā uzņēmumu iespējamo iekļūšanu tirgū vai izstāšanos gadījumā, ja apvienošanās nenotiktu. Komisija var ņemt vērā tirgus attīstību nākotnē, ko nosaka paredzamās regulējuma izmaiņas (16). |
| --- | --- |

20.

Novērtējot apvienošanās ietekmi uz konkurenci, Komisija salīdzina konkurences apstākļus, ko radītu izziņota apvienošanās, ar apstākļiem, kuri dominētu, ja apvienošanās nebūtu notikusi (15). Vairumā gadījumu konkurences apstākļi, kas pastāv apvienošanās laikā, ir pamats attiecīgam salīdzinājumam apvienošanās seku novērtēšanai. Tomēr dažos apstākļos Komisija var ņemt vērā turpmākās tirgus izmaiņas, ko var viegli paredzēt. Apsverot attiecīgo salīdzinājumu, tā var ņemt vērā uzņēmumu iespējamo iekļūšanu tirgū vai izstāšanos gadījumā, ja apvienošanās nenotiktu. Komisija var ņemt vērā tirgus attīstību nākotnē, ko nosaka paredzamās regulējuma izmaiņas (16).

| 21. | Novērtēšanā Komisija ņems vērā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko rada apvienošanās, gan arī iespējamo konkurences veicināšanu, kas balstīta uz būtisku efektivitāti, no kuras ieguvēji ir patērētāji (17). Komisija izskata dažādas cēloņu un seku likumsakarību ķēdes ar mērķi pārliecināties, kura no tām ir visvairāk iespējama. Jo drīzāka un tiešāka ir apvienošanās paredzamā pret konkurenci vērstā ietekme, jo lielāka iespēja, ka Komisija izteiks bažas par konkurenci. Tāpat arī, jo drīzāka un tiešāka ir apvienošanās pozitīvā ietekme uz konkurenci, jo lielāka iespēja, ka Komisija atzīs, ka tiek nodrošināta pret konkurenci vērstās ietekmes kompensācija. |
| --- | --- |

21.

Novērtēšanā Komisija ņems vērā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko rada apvienošanās, gan arī iespējamo konkurences veicināšanu, kas balstīta uz būtisku efektivitāti, no kuras ieguvēji ir patērētāji (17). Komisija izskata dažādas cēloņu un seku likumsakarību ķēdes ar mērķi pārliecināties, kura no tām ir visvairāk iespējama. Jo drīzāka un tiešāka ir apvienošanās paredzamā pret konkurenci vērstā ietekme, jo lielāka iespēja, ka Komisija izteiks bažas par konkurenci. Tāpat arī, jo drīzāka un tiešāka ir apvienošanās pozitīvā ietekme uz konkurenci, jo lielāka iespēja, ka Komisija atzīs, ka tiek nodrošināta pret konkurenci vērstās ietekmes kompensācija.

| 22. | Šajā dokumentā aprakstīti galvenie scenāriji konkurences šķēršļiem un efektivitātes uzlabošanas avoti vertikālās apvienošanās kontekstā un pēc tam arī konglomerātu veidošanās kontekstā. |
| --- | --- |

22.

Šajā dokumentā aprakstīti galvenie scenāriji konkurences šķēršļiem un efektivitātes uzlabošanas avoti vertikālās apvienošanās kontekstā un pēc tam arī konglomerātu veidošanās kontekstā.

III.   TIRGUS DAĻA UN KONCENTRĀCIJAS LĪMEŅI

| 23. | Nehorizontālā apvienošanās nerada draudus efektīvai konkurencei, izņemot gadījumus, kad apvienotajai struktūrai ir ievērojama ietekme (kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli) vismaz vienā no attiecīgajiem tirgiem. Komisija izskatīs šo aspektu pirms apvienošanās ietekmes uz konkurenci izvērtēšanas. |
| --- | --- |

23.

Nehorizontālā apvienošanās nerada draudus efektīvai konkurencei, izņemot gadījumus, kad apvienotajai struktūrai ir ievērojama ietekme (kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli) vismaz vienā no attiecīgajiem tirgiem. Komisija izskatīs šo aspektu pirms apvienošanās ietekmes uz konkurenci izvērtēšanas.

| 24. | Tirgus daļas un koncentrācijas līmeņi sniedz noderīgas pirmās norādes par tirgus struktūru un apvienošanās dalībnieku un to konkurentu nozīmību attiecībā uz konkurenci (18). |
| --- | --- |

24.

Tirgus daļas un koncentrācijas līmeņi sniedz noderīgas pirmās norādes par tirgus struktūru un apvienošanās dalībnieku un to konkurentu nozīmību attiecībā uz konkurenci (18).

| 25. | Maz ticams, ka Komisija uzskatīs, ka būtu pamats bažām nehorizontālas apvienošanās gadījumā neatkarīgi no tā, vai tā ir koordinēta vai nekoordinēta apvienošanās, ja jaunās pēc apvienošanās izveidotās struktūras tirgus daļa attiecīgajos tirgos būs mazāka par 30 % (19) un pēc apvienošanās HHI būs zemāks par 2 000. |
| --- | --- |

25.

Maz ticams, ka Komisija uzskatīs, ka būtu pamats bažām nehorizontālas apvienošanās gadījumā neatkarīgi no tā, vai tā ir koordinēta vai nekoordinēta apvienošanās, ja jaunās pēc apvienošanās izveidotās struktūras tirgus daļa attiecīgajos tirgos būs mazāka par 30 % (19) un pēc apvienošanās HHI būs zemāks par 2 000.

| 26. | Praksē Komisija neveiks plašu šādu apvienošanos ekspertīzi, izņemot īpašus apstākļos, piemēram, pastāvot vienam vai vairākiem šādiem faktoriem:






  a) | apvienošanā ir iesaistīts uzņēmums, kurš saskaņā ar prognozēm varētu tuvākajā nākotnē būtiski paplašināties, piemēram, saistībā ar kādu nesenu jauninājumu; |
| --- | --- | --- |

26.

Praksē Komisija neveiks plašu šādu apvienošanos ekspertīzi, izņemot īpašus apstākļos, piemēram, pastāvot vienam vai vairākiem šādiem faktoriem:

a)

apvienošanā ir iesaistīts uzņēmums, kurš saskaņā ar prognozēm varētu tuvākajā nākotnē būtiski paplašināties, piemēram, saistībā ar kādu nesenu jauninājumu;

| b) | starp tirgus dalībniekiem ir ievērojamas savstarpējas kapitāla daļas un savstarpēji vadības amati; |
| --- | --- |

b)

starp tirgus dalībniekiem ir ievērojamas savstarpējas kapitāla daļas un savstarpēji vadības amati;

| c) | viens no apvienošanā iesaistītajiem uzņēmumiem ir uzņēmums, kas var nepievienoties koordinētai rīcībai; |
| --- | --- |

c)

viens no apvienošanā iesaistītajiem uzņēmumiem ir uzņēmums, kas var nepievienoties koordinētai rīcībai;

| d) | pastāv norādes par iepriekšēju vai pašreizēju tirgus koordinēšanas vai pielāgošanas praksi. |
| --- | --- |

d)

pastāv norādes par iepriekšēju vai pašreizēju tirgus koordinēšanas vai pielāgošanas praksi.

| 27. | Komisija izmantos iepriekš aprakstīto tirgus daļu un HHI robežas kā sākotnējo norādi par to, ka nepastāv bažas par konkurenci. Taču šīs robežas nav pamatojums juridiskam pieņēmumam. Komisija uzskata, ka šajā kontekstā nav piemēroti norādīt tirgus daļu un koncentrācijas līmeni, kuru pārsniedzot, varētu uzskatīt, ka pastāv bažas par konkurenci, jo, lai rastos šķērslis konkurencei, nepieciešams priekšnosacījums ir ievērojama ietekme vismaz vienā no konkrētajiem tirgiem, taču tas nav pietiekams nosacījums (20). |
| --- | --- |

27.

Komisija izmantos iepriekš aprakstīto tirgus daļu un HHI robežas kā sākotnējo norādi par to, ka nepastāv bažas par konkurenci. Taču šīs robežas nav pamatojums juridiskam pieņēmumam. Komisija uzskata, ka šajā kontekstā nav piemēroti norādīt tirgus daļu un koncentrācijas līmeni, kuru pārsniedzot, varētu uzskatīt, ka pastāv bažas par konkurenci, jo, lai rastos šķērslis konkurencei, nepieciešams priekšnosacījums ir ievērojama ietekme vismaz vienā no konkrētajiem tirgiem, taču tas nav pietiekams nosacījums (20).

IV.   VERTIKĀLĀS APVIENOŠANĀS

| 28. | Šajā iedaļā izklāstīts Komisijas analīzes satvars vertikālās apvienošanās kontekstā. Veicot novērtējumu, Komisija ņems vērtā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko rada vertikālās apvienošanās, gan arī iespējamo konkurenci veicinošo ietekmi, kas balstīta uz pušu pamatotu efektivitāti. |
| --- | --- |

28.

Šajā iedaļā izklāstīts Komisijas analīzes satvars vertikālās apvienošanās kontekstā. Veicot novērtējumu, Komisija ņems vērtā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko rada vertikālās apvienošanās, gan arī iespējamo konkurenci veicinošo ietekmi, kas balstīta uz pušu pamatotu efektivitāti.

A.   Nekoordinēta ietekme: norobežošana

| 29. | Tiek uzskatīts, ka apvienošanās ir izraisījusi norobežošanu, ja apvienošanās rezultātā faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem tiek apgrūtināta vai liegta pieeja piegādēm vai tirgiem, tādējādi samazinot šo uzņēmumu spēju un/vai stimulu konkurēt. Šāda norobežošana var mazināt konkurentu vēlēšanos ienākt tirgū vai paplašināt darbību, kā arī veicināt viņu aiziešanu no tirgus. Tāpēc norobežošana var pastāvēt arī tādā gadījumā, ja konkurenti, kuri tiek norobežoti, netiek piespiesti aiziet no tirgus — pietiek ar to, ka konkurenti nonāk neizdevīgākā stāvoklī un līdz ar to viņu konkurence nav tik efektīva. Šādu norobežošanu uzskata par konkurences kavētāju, ja apvienošanā iesaistītie uzņēmumi — un, iespējams, arī daži no to konkurentiem — tās rezultātā var rentabli paaugstināt no patērētājiem prasīto cenu (21). |
| --- | --- |

29.

Tiek uzskatīts, ka apvienošanās ir izraisījusi norobežošanu, ja apvienošanās rezultātā faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem tiek apgrūtināta vai liegta pieeja piegādēm vai tirgiem, tādējādi samazinot šo uzņēmumu spēju un/vai stimulu konkurēt. Šāda norobežošana var mazināt konkurentu vēlēšanos ienākt tirgū vai paplašināt darbību, kā arī veicināt viņu aiziešanu no tirgus. Tāpēc norobežošana var pastāvēt arī tādā gadījumā, ja konkurenti, kuri tiek norobežoti, netiek piespiesti aiziet no tirgus — pietiek ar to, ka konkurenti nonāk neizdevīgākā stāvoklī un līdz ar to viņu konkurence nav tik efektīva. Šādu norobežošanu uzskata par konkurences kavētāju, ja apvienošanā iesaistītie uzņēmumi — un, iespējams, arī daži no to konkurentiem — tās rezultātā var rentabli paaugstināt no patērētājiem prasīto cenu (21).

| 30. | Var izšķirt divas norobežošanas formas. Pirmā ir gadījumā, kad apvienošanās var izraisīt pakārtoto konkurentu izmaksu paaugstināšanos, norobežojot viņu piekļuvi kādam svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Otrā forma ir gadījumā, kad apvienošanās var izraisīt iepriekšējā posma konkurentu norobežošanu, liedzot viņiem pieeju pietiekamai klientūrai (norobežošana no klientiem) (22). |
| --- | --- |

30.

Var izšķirt divas norobežošanas formas. Pirmā ir gadījumā, kad apvienošanās var izraisīt pakārtoto konkurentu izmaksu paaugstināšanos, norobežojot viņu piekļuvi kādam svarīgam izejmateriālam (norobežošana no izejmateriāliem). Otrā forma ir gadījumā, kad apvienošanās var izraisīt iepriekšējā posma konkurentu norobežošanu, liedzot viņiem pieeju pietiekamai klientūrai (norobežošana no klientiem) (22).

1.   Norobežošana no izejmateriāliem

| 31. | Norobežošana no izejmateriāliem rodas tādā gadījumā, ja pēc apvienošanās jaunais uzņēmums var norobežot piekļuvi ražojumiem un pakalpojumiem, ko piegādātu, ja nebūtu notikusi apvienošanās, tādējādi pakārtotajiem konkurentiem paaugstinot izmaksas, apgrūtinot izejmateriālu piegādi par tādām cenām un ar tādiem noteikumiem, kādi būtu, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Rezultātā apvienotais uzņēmums var rentabli paaugstināt no patērētājiem prasīto cenu, radot būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Kā norādīts iepriekš, lai norobežošana no izejmateriāliem radītu kaitējumu patērētājiem, apvienotā uzņēmuma konkurenti nav noteikti jāpiespiež izstāties no tirgus. Būtiskais kritērijs ir tas, vai paaugstinātās izejmateriālu izmaksas noved pie cenas patērētājiem paaugstināšanas. Tomēr apvienošanās rezultātā iegūtā efektivitāte var ļaut apvienotajam uzņēmumam pazemināt cenu, un tādā gadījumā iespējamā ietekme uz patērētājiem ir vai nu neitrāla, vai pozitīva. Šis mehānisms ir grafiski attēlots 1. attēlā.
  1. attēls.
  Norobežošana no izejmateriāliem |
| --- | --- |

31.

Norobežošana no izejmateriāliem rodas tādā gadījumā, ja pēc apvienošanās jaunais uzņēmums var norobežot piekļuvi ražojumiem un pakalpojumiem, ko piegādātu, ja nebūtu notikusi apvienošanās, tādējādi pakārtotajiem konkurentiem paaugstinot izmaksas, apgrūtinot izejmateriālu piegādi par tādām cenām un ar tādiem noteikumiem, kādi būtu, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Rezultātā apvienotais uzņēmums var rentabli paaugstināt no patērētājiem prasīto cenu, radot būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Kā norādīts iepriekš, lai norobežošana no izejmateriāliem radītu kaitējumu patērētājiem, apvienotā uzņēmuma konkurenti nav noteikti jāpiespiež izstāties no tirgus. Būtiskais kritērijs ir tas, vai paaugstinātās izejmateriālu izmaksas noved pie cenas patērētājiem paaugstināšanas. Tomēr apvienošanās rezultātā iegūtā efektivitāte var ļaut apvienotajam uzņēmumam pazemināt cenu, un tādā gadījumā iespējamā ietekme uz patērētājiem ir vai nu neitrāla, vai pozitīva. Šis mehānisms ir grafiski attēlots 1. attēlā.

1. attēls.

Norobežošana no izejmateriāliem

Image

| 32. | Novērtējot pret konkurenci vērstas norobežošanas no izejmateriāliem scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, pārbauda, vai apvienotais uzņēmums pēc apvienošanās varēs būtiski ierobežot pieeju izejmateriāliem, otrkārt, vai tam būs stimuls to darīt, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būs būtiska negatīva ietekme uz pakārtoto konkurenci (23). Praksē šos faktorus bieži izskata vienlaicīgi, jo tie ir savstarpēji cieši saistīti. |
| --- | --- |

32.

Novērtējot pret konkurenci vērstas norobežošanas no izejmateriāliem scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, pārbauda, vai apvienotais uzņēmums pēc apvienošanās varēs būtiski ierobežot pieeju izejmateriāliem, otrkārt, vai tam būs stimuls to darīt, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būs būtiska negatīva ietekme uz pakārtoto konkurenci (23). Praksē šos faktorus bieži izskata vienlaicīgi, jo tie ir savstarpēji cieši saistīti.

A.   Spēja norobežot no izejmateriāliem
   (24)

| 33. | Norobežošana no izejmateriāliem var noteikt vairākos veidos. Apvienotais uzņēmums var pieņemt lēmumu neslēgt darījumus ar saviem faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem vertikāli saistītā tirgū. Apvienotais uzņēmums var arī pieņemt lēmumu ierobežot piegādes un/vai paaugstināt prasīto cenu, veicot piegādes konkurentiem, un/vai citādi padarīt piegādes noteikumus mazāk izdevīgus, nekā tie būtu, ja apvienošanās nebūtu notikusi (25). Bez tam apvienotais uzņēmums var jaunajā uzņēmumā izvēlēties specifisku tehnoloģiju, kas nav savietojama ar konkurējošo uzņēmumu izvēlēto tehnoloģiju (26). Norobežošanai var būt arī neuzkrītošākas formas, piemēram, piegādāto izejmateriālu kvalitātes pazemināšana (27). Veicot novērtēšanu, Komisija var izskatīt virkni alternatīvu un savstarpēji papildinošu stratēģiju. |
| --- | --- |

33.

Norobežošana no izejmateriāliem var noteikt vairākos veidos. Apvienotais uzņēmums var pieņemt lēmumu neslēgt darījumus ar saviem faktiskajiem vai potenciālajiem konkurentiem vertikāli saistītā tirgū. Apvienotais uzņēmums var arī pieņemt lēmumu ierobežot piegādes un/vai paaugstināt prasīto cenu, veicot piegādes konkurentiem, un/vai citādi padarīt piegādes noteikumus mazāk izdevīgus, nekā tie būtu, ja apvienošanās nebūtu notikusi (25). Bez tam apvienotais uzņēmums var jaunajā uzņēmumā izvēlēties specifisku tehnoloģiju, kas nav savietojama ar konkurējošo uzņēmumu izvēlēto tehnoloģiju (26). Norobežošanai var būt arī neuzkrītošākas formas, piemēram, piegādāto izejmateriālu kvalitātes pazemināšana (27). Veicot novērtēšanu, Komisija var izskatīt virkni alternatīvu un savstarpēji papildinošu stratēģiju.

| 34. | Norobežošana no izejmateriāliem var radīt konkurences problēmas tikai tādā gadījumā, ja attiecas uz pakārtotajam ražojumam svarīgu izejmateriālu (28). Tas tā ir, piemēram, gadījumā, ja attiecīgais izejmateriāls ir būtisks izmaksu faktors saistībā ar pakārtotā ražojuma cenu. Neatkarīgi no izmaksām izejmateriāls var būt pietiekami svarīgs arī citu iemeslu dēļ. Piemēram, izejmateriāls var būt kritiski svarīgs komponents, bez kura pakārtoto ražojumu nav iespējams izgatavot vai efektīvi pārdot tirgū (29), vai arī tas var būt svarīgs pakārtotā ražojuma diferenciācijas nodrošināšanai (30). Var būt arī tāda situācija, kad pāreja uz alternatīviem izejmateriāliem var izmaksāt relatīvi dārgi. |
| --- | --- |

34.

Norobežošana no izejmateriāliem var radīt konkurences problēmas tikai tādā gadījumā, ja attiecas uz pakārtotajam ražojumam svarīgu izejmateriālu (28). Tas tā ir, piemēram, gadījumā, ja attiecīgais izejmateriāls ir būtisks izmaksu faktors saistībā ar pakārtotā ražojuma cenu. Neatkarīgi no izmaksām izejmateriāls var būt pietiekami svarīgs arī citu iemeslu dēļ. Piemēram, izejmateriāls var būt kritiski svarīgs komponents, bez kura pakārtoto ražojumu nav iespējams izgatavot vai efektīvi pārdot tirgū (29), vai arī tas var būt svarīgs pakārtotā ražojuma diferenciācijas nodrošināšanai (30). Var būt arī tāda situācija, kad pāreja uz alternatīviem izejmateriāliem var izmaksāt relatīvi dārgi.

| 35. | Lai norobežošana no izejmateriāliem radītu bažas, apvienošanās rezultātā izveidotajam vertikāli integrētajam uzņēmumam ir jābūt ievērojamai ietekmei iepriekšējā posma tirgū. Tikai tādos apstākļos var paredzēt, ka apvienotajam uzņēmumam būs būtiska ietekme uz konkurences apstākļiem iepriekšējā posma tirgū un līdz ar to, iespējams, arī uz cenām un piegādes nosacījumiem pakārtotajā tirgū. |
| --- | --- |

35.

Lai norobežošana no izejmateriāliem radītu bažas, apvienošanās rezultātā izveidotajam vertikāli integrētajam uzņēmumam ir jābūt ievērojamai ietekmei iepriekšējā posma tirgū. Tikai tādos apstākļos var paredzēt, ka apvienotajam uzņēmumam būs būtiska ietekme uz konkurences apstākļiem iepriekšējā posma tirgū un līdz ar to, iespējams, arī uz cenām un piegādes nosacījumiem pakārtotajā tirgū.

| 36. | Apvienotais uzņēmums var ierobežot pakārtotos konkurentus tikai tādā gadījumā, ja, samazinot piekļuvi saviem iepriekšējā posma ražojumiem un pakalpojumiem, tas var negatīvi ietekmēt vispārējo izejmateriālu pieejamību pakārtotajam tirgum cenas vai kvalitātes ziņā. Tas tā var būt gadījumos, kad pārējie iepriekšējā posma piegādātāji ir ar zemāku efektivitāti, piedāvā neizdevīgākas alternatīvas vai arī tiem nav iespēju paplašināt ražošanu, atbildot uz piegādes ierobežojumiem, piemēram, ierobežotas jaudas dēļ, vai arī vispārīgākā gadījumā sakarā ar to, ka ražošanas apjoma pieaugums izraisa peļņas samazināšanos (31). Tāpat arī pakārtoto konkurentu iespēju nodrošināt atbilstošu pieeju izejmateriāliem var ierobežot ekskluzīvi līgumi starp apvienoto uzņēmumu un neatkarīgajiem izejmateriālu piegādātājiem. |
| --- | --- |

36.

Apvienotais uzņēmums var ierobežot pakārtotos konkurentus tikai tādā gadījumā, ja, samazinot piekļuvi saviem iepriekšējā posma ražojumiem un pakalpojumiem, tas var negatīvi ietekmēt vispārējo izejmateriālu pieejamību pakārtotajam tirgum cenas vai kvalitātes ziņā. Tas tā var būt gadījumos, kad pārējie iepriekšējā posma piegādātāji ir ar zemāku efektivitāti, piedāvā neizdevīgākas alternatīvas vai arī tiem nav iespēju paplašināt ražošanu, atbildot uz piegādes ierobežojumiem, piemēram, ierobežotas jaudas dēļ, vai arī vispārīgākā gadījumā sakarā ar to, ka ražošanas apjoma pieaugums izraisa peļņas samazināšanos (31). Tāpat arī pakārtoto konkurentu iespēju nodrošināt atbilstošu pieeju izejmateriāliem var ierobežot ekskluzīvi līgumi starp apvienoto uzņēmumu un neatkarīgajiem izejmateriālu piegādātājiem.

| 37. | Nosakot to, cik lielā mērā ir iespējama norobežošana no izejmateriāliem, ir jāņem vērā, ka apvienotā uzņēmuma lēmums izmantot savas iepriekšējā posma nodaļas nodrošināto izejmateriālu piegādes var arī padarīt pieejamas pārējo izejmateriālu piegādātāju ražošanas jaudas, no kuriem izejmateriālus pirms tam iegādājās pakārtotā nodaļa. Apvienošanās var arī tikai pārkārtot iepirkumu modeļus starp konkurējošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

37.

Nosakot to, cik lielā mērā ir iespējama norobežošana no izejmateriāliem, ir jāņem vērā, ka apvienotā uzņēmuma lēmums izmantot savas iepriekšējā posma nodaļas nodrošināto izejmateriālu piegādes var arī padarīt pieejamas pārējo izejmateriālu piegādātāju ražošanas jaudas, no kuriem izejmateriālus pirms tam iegādājās pakārtotā nodaļa. Apvienošanās var arī tikai pārkārtot iepirkumu modeļus starp konkurējošajiem uzņēmumiem.

| 38. | Ja izejmateriālu tirgū konkurence ir oligopolistiska, apvienotā uzņēmuma lēmums ierobežot pieeju saviem izejmateriāliem samazina konkurences spiedienu attiecībā uz pārējiem izejmateriālu piegādātājiem, un tas var ļaut tiem paaugstināt izejmateriālu cenas, kas jāmaksā neintegrētajiem pakārtotajiem konkurentiem. Būtībā norobežojums, ko rada apvienotais uzņēmums, var pakļaut tā pakārtotos konkurentus vertikāli neintegrētiem piegādātājiem ar lielāku ietekmi tirgū (32). Šāds trešo personu ietekmes pieaugums tirgū ir lielāks, ja ražojumu diferenciācija starp apvienoto uzņēmumu un citiem iepriekšējā posma piegādātājiem ir zemāka un iepriekšējā posma koncentrācija augstāka. Taču mēģinājums paaugstināt izejmateriālu cenu var būt nesekmīgs, ja neatkarīgie izejmateriālu piegādātāji, mazinoties (apvienotā uzņēmuma pakārtotās nodaļas vai neatkarīgo pakārtoto uzņēmumu) pieprasījumam pēc viņu ražojumiem, atbild ar agresīvāku cenu politiku (33). |
| --- | --- |

38.

Ja izejmateriālu tirgū konkurence ir oligopolistiska, apvienotā uzņēmuma lēmums ierobežot pieeju saviem izejmateriāliem samazina konkurences spiedienu attiecībā uz pārējiem izejmateriālu piegādātājiem, un tas var ļaut tiem paaugstināt izejmateriālu cenas, kas jāmaksā neintegrētajiem pakārtotajiem konkurentiem. Būtībā norobežojums, ko rada apvienotais uzņēmums, var pakļaut tā pakārtotos konkurentus vertikāli neintegrētiem piegādātājiem ar lielāku ietekmi tirgū (32). Šāds trešo personu ietekmes pieaugums tirgū ir lielāks, ja ražojumu diferenciācija starp apvienoto uzņēmumu un citiem iepriekšējā posma piegādātājiem ir zemāka un iepriekšējā posma koncentrācija augstāka. Taču mēģinājums paaugstināt izejmateriālu cenu var būt nesekmīgs, ja neatkarīgie izejmateriālu piegādātāji, mazinoties (apvienotā uzņēmuma pakārtotās nodaļas vai neatkarīgo pakārtoto uzņēmumu) pieprasījumam pēc viņu ražojumiem, atbild ar agresīvāku cenu politiku (33).

| 39. | Veicot novērtēšanu, Komisija balstīsies uz pieejamo informāciju un ņems vērā, vai pastāv efektīvas un laicīgas atbildes stratēģija, ko varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Šāda atbildes stratēģija ietver iespēju mainīt ražošanas procesu, lai samazinātu atkarību no attiecīgā izejmateriāla, un sponsorēt jaunu iepriekšējā posma piegādātāju ienākšanu tirgū. |
| --- | --- |

39.

Veicot novērtēšanu, Komisija balstīsies uz pieejamo informāciju un ņems vērā, vai pastāv efektīvas un laicīgas atbildes stratēģija, ko varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Šāda atbildes stratēģija ietver iespēju mainīt ražošanas procesu, lai samazinātu atkarību no attiecīgā izejmateriāla, un sponsorēt jaunu iepriekšējā posma piegādātāju ienākšanu tirgū.

B.   Stimuls norobežot no izejmateriāliem

| 40. | Stimuls norobežot ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tāda norobežošana būtu rentabla. Vertikāli integrēts uzņēmums ņems vērā, kā izejmateriālu piegādes pakārtotajiem konkurentiem ietekmēs paša uzņēmuma ne tikai iepriekšējā posma nodaļas, bet arī pakārtotās nodaļas peļņu. Būtībā apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iepriekšējā posma tirgū zaudēto peļņu izejmateriālu pārdošanas apjoma (faktiskajiem vai potenciālajiem) konkurentiem samazināšanās dēļ un īstermiņa vai ilgāka termiņa peļņas ieguvumu no pārdošanas apjoma pieauguma pakārtotajā posmā, vai, attiecīgā gadījumā, no iespējas paaugstināt cenas patērētājiem. |
| --- | --- |

40.

Stimuls norobežot ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tāda norobežošana būtu rentabla. Vertikāli integrēts uzņēmums ņems vērā, kā izejmateriālu piegādes pakārtotajiem konkurentiem ietekmēs paša uzņēmuma ne tikai iepriekšējā posma nodaļas, bet arī pakārtotās nodaļas peļņu. Būtībā apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iepriekšējā posma tirgū zaudēto peļņu izejmateriālu pārdošanas apjoma (faktiskajiem vai potenciālajiem) konkurentiem samazināšanās dēļ un īstermiņa vai ilgāka termiņa peļņas ieguvumu no pārdošanas apjoma pieauguma pakārtotajā posmā, vai, attiecīgā gadījumā, no iespējas paaugstināt cenas patērētājiem.

| 41. | Kompromisa lēmums visticamāk ir atkarīgs no tā, cik lielu peļņu apvienotais uzņēmums gūst iepriekšējā un pakārtotajā posmā (34). Pārējiem nosacījumiem nemainoties, jo zemāks ir peļņas procents iepriekšējā posmā, jo mazāki zaudējumi no izejmateriālu pārdošanas apjoma samazināšanas. Līdzīgi, jo augstāks peļņas procents pakārtotajā tirgū, jo augstāka iegūtā peļņa no tirgus daļas palielināšanas pakārtotajā tirgū uz norobežoto konkurentu rēķina (35). |
| --- | --- |

41.

Kompromisa lēmums visticamāk ir atkarīgs no tā, cik lielu peļņu apvienotais uzņēmums gūst iepriekšējā un pakārtotajā posmā (34). Pārējiem nosacījumiem nemainoties, jo zemāks ir peļņas procents iepriekšējā posmā, jo mazāki zaudējumi no izejmateriālu pārdošanas apjoma samazināšanas. Līdzīgi, jo augstāks peļņas procents pakārtotajā tirgū, jo augstāka iegūtā peļņa no tirgus daļas palielināšanas pakārtotajā tirgū uz norobežoto konkurentu rēķina (35).

| 42. | Integrētā uzņēmuma stimuls paaugstināt konkurentiem izmaksas ir atkarīgs arī no tā, kādā mērā pieprasījums pakārtotajā tirgū varētu novērsties no norobežotajiem konkurentiem un cik lielu novirzītā pieprasījuma daļu varētu iegūt integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa (36). Šī daļa parasti ir jo augstāka, jo mazāka apvienotā uzņēmuma norobežotās ražošanas jaudas daļa ir saistīta ar nenorobežotajiem pakārtotajiem konkurentiem un jo lielāks skaits apvienotā uzņēmuma un norobežotā konkurenta ražojumu ir tuvi savstarpējie aizstājēji. Pakārtotā tirgus pieprasījuma ietekmējums būs augstāks arī tad, ja ietekmētais izejmateriāls veido būtisku pakārtotā konkurenta izmaksu daļu vai ja ietekmētais izejmateriāls ir pakārtotā ražojuma kritiski svarīgs komponents (37). |
| --- | --- |

42.

Integrētā uzņēmuma stimuls paaugstināt konkurentiem izmaksas ir atkarīgs arī no tā, kādā mērā pieprasījums pakārtotajā tirgū varētu novērsties no norobežotajiem konkurentiem un cik lielu novirzītā pieprasījuma daļu varētu iegūt integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa (36). Šī daļa parasti ir jo augstāka, jo mazāka apvienotā uzņēmuma norobežotās ražošanas jaudas daļa ir saistīta ar nenorobežotajiem pakārtotajiem konkurentiem un jo lielāks skaits apvienotā uzņēmuma un norobežotā konkurenta ražojumu ir tuvi savstarpējie aizstājēji. Pakārtotā tirgus pieprasījuma ietekmējums būs augstāks arī tad, ja ietekmētais izejmateriāls veido būtisku pakārtotā konkurenta izmaksu daļu vai ja ietekmētais izejmateriāls ir pakārtotā ražojuma kritiski svarīgs komponents (37).

| 43. | Stimuls norobežot faktiskos un potenciālos konkurentus var būt atkarīgs arī no tā, cik lielu ieguvumu integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa varētu gūt no augstāka cenu līmeņa pakārtotajā tirgū konkurentu izmaksu pieauguma stratēģijas rezultātā (38). Jo lielāka ir apvienotā uzņēmuma tirgus daļa pakārtotajā tirgū, jo lielāka ir pārdošanas bāze, uz kuras pamata gūt priekšrocības no paaugstināta peļņas procenta (39). |
| --- | --- |

43.

Stimuls norobežot faktiskos un potenciālos konkurentus var būt atkarīgs arī no tā, cik lielu ieguvumu integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa varētu gūt no augstāka cenu līmeņa pakārtotajā tirgū konkurentu izmaksu pieauguma stratēģijas rezultātā (38). Jo lielāka ir apvienotā uzņēmuma tirgus daļa pakārtotajā tirgū, jo lielāka ir pārdošanas bāze, uz kuras pamata gūt priekšrocības no paaugstināta peļņas procenta (39).

| 44. | Iespējams, ka iepriekšējā posma monopolistam, kas jau var izmantot visu pieejamo peļņu vertikāli integrētā tirgū, pēc vertikālas apvienošanās nav nekāda stimula norobežot konkurentus. Spēja gūt pieejamo peļņu no patērētājiem nav tieši secināma no ļoti lielas tirgus daļas (40). Lai izdarītu šādu secinājumu, dziļāk jāanalizē pastāvošie un turpmākie ierobežojumi monopolista darbībai. Gadījumā, kad visu pieejamo peļņu nav iespējams iegūt, vertikāla apvienošanās var radīt apvienotajam uzņēmumam stimulu paaugstināt pakārtoto konkurentu izmaksas, tādējādi samazinot konkurences spriedzi, ko tie rada apvienotajam uzņēmumam pakārtotajā tirgū, arī tad, ja apvienošanā ir iesaistīts iepriekšējā posma monopolists. |
| --- | --- |

44.

Iespējams, ka iepriekšējā posma monopolistam, kas jau var izmantot visu pieejamo peļņu vertikāli integrētā tirgū, pēc vertikālas apvienošanās nav nekāda stimula norobežot konkurentus. Spēja gūt pieejamo peļņu no patērētājiem nav tieši secināma no ļoti lielas tirgus daļas (40). Lai izdarītu šādu secinājumu, dziļāk jāanalizē pastāvošie un turpmākie ierobežojumi monopolista darbībai. Gadījumā, kad visu pieejamo peļņu nav iespējams iegūt, vertikāla apvienošanās var radīt apvienotajam uzņēmumam stimulu paaugstināt pakārtoto konkurentu izmaksas, tādējādi samazinot konkurences spriedzi, ko tie rada apvienotajam uzņēmumam pakārtotajā tirgū, arī tad, ja apvienošanā ir iesaistīts iepriekšējā posma monopolists.

| 45. | Novērtējot apvienotā uzņēmuma iespējamo stimulu, Komisija var ņemt vērā dažādus apsvērumus, piemēram, apvienotā uzņēmuma īpašuma struktūru (41), tirgū iepriekš izmantotās stratēģijas veidu (42) un iekšējo stratēģisko dokumentu, piemēram, uzņēmējdarbības plānu, saturu. |
| --- | --- |

45.

Novērtējot apvienotā uzņēmuma iespējamo stimulu, Komisija var ņemt vērā dažādus apsvērumus, piemēram, apvienotā uzņēmuma īpašuma struktūru (41), tirgū iepriekš izmantotās stratēģijas veidu (42) un iekšējo stratēģisko dokumentu, piemēram, uzņēmējdarbības plānu, saturu.

| 46. | Bez tam, ja apvienotā uzņēmuma īpašas rīcības izmantošana ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan stimulu šādas rīcības izvēlei, gan faktorus, kas varētu šādu stimulu mazināt vai pat likvidēt, ietverot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga. Rīcība cita starpā var būt nelikumīga saskaņā ar konkurences noteikumiem vai attiecīgās nozares īpašajiem noteikumiem gan ES, gan valsts līmenī. Taču, lai veiktu tādu novērtēšanu, nav nepieciešams plaši un detalizēti izskatīt dažādu tiesisko regulējumu noteikumus, ko varētu piemērot, un regulējuma piemēroto izpildes nodrošināšanas praksi (43). Bez tam rīcības nelikumība var kalpot kā būtisks bremzējošs faktors, lai apvienotais uzņēmums iesaistītos tādā rīcībā tikai noteiktos apstākļos. Balstoties uz apkopojuma analīzi, Komisija ņems vērā: (i) iespēju, ka šāda rīcība noteikti vai ar lielu iespējamību būtu nelikumīga saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem (44), (ii) iespēju, ka tādu nelikumīgu rīcību varētu atklāt (45), un (iii) sodus, ko varētu piemērot. |
| --- | --- |

46.

Bez tam, ja apvienotā uzņēmuma īpašas rīcības izmantošana ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan stimulu šādas rīcības izvēlei, gan faktorus, kas varētu šādu stimulu mazināt vai pat likvidēt, ietverot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga. Rīcība cita starpā var būt nelikumīga saskaņā ar konkurences noteikumiem vai attiecīgās nozares īpašajiem noteikumiem gan ES, gan valsts līmenī. Taču, lai veiktu tādu novērtēšanu, nav nepieciešams plaši un detalizēti izskatīt dažādu tiesisko regulējumu noteikumus, ko varētu piemērot, un regulējuma piemēroto izpildes nodrošināšanas praksi (43). Bez tam rīcības nelikumība var kalpot kā būtisks bremzējošs faktors, lai apvienotais uzņēmums iesaistītos tādā rīcībā tikai noteiktos apstākļos. Balstoties uz apkopojuma analīzi, Komisija ņems vērā: (i) iespēju, ka šāda rīcība noteikti vai ar lielu iespējamību būtu nelikumīga saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem (44), (ii) iespēju, ka tādu nelikumīgu rīcību varētu atklāt (45), un (iii) sodus, ko varētu piemērot.

C.   Vispārējā iespējamā ietekme uz efektīvu konkurenci

| 47. | Apvienošanās rada bažas par konkurenci izejmateriālu pieejamības ierobežošanas dēļ tādā gadījumā, ja tas izraisa cenu paaugstināšanu pakārtotajā tirgū, tādējādi būtiski kavējot efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

47.

Apvienošanās rada bažas par konkurenci izejmateriālu pieejamības ierobežošanas dēļ tādā gadījumā, ja tas izraisa cenu paaugstināšanu pakārtotajā tirgū, tādējādi būtiski kavējot efektīvu konkurenci.

| 48. | Pirmkārt, pret konkurenci vērsta norobežošana var notikt, ja vertikāla apvienošanās ļauj apvienošanās dalībniekiem paaugstināt pakārtoto konkurentu izmaksas tirgū, tādējādi izraisot iepriekšējā posma spiedienu uz to pārdošanas cenām. Lai efektīvai konkurencei tiktu nodarīts būtisks kaitējums, parasti norobežotajiem uzņēmumiem ir jābūt pietiekami svarīgai lomai konkurences procesā pakārtotajā tirgū. Jo augstāka ir pakārtotajā tirgū norobežoto konkurentu proporcionālā daļa, jo lielāka iespējamība, ka apvienošanās rezultātā notiks būtiska cenu palielināšanās pakārtotajā tirgū un tāpēc tajā tiks būtiski kavēta efektīva konkurence (46). Lai gan noteiktajam uzņēmumam var būt relatīvi neliela tirgus daļa salīdzinājumā ar citiem tirgus dalībniekiem, tam var būt būtiska konkurences loma salīdzinājumā ar pārējiem (47), piemēram, tāpēc, ka tas ir vertikāli integrētā uzņēmuma sīvs konkurents vai arī tas ir īpaši agresīvs konkurents. |
| --- | --- |

48.

Pirmkārt, pret konkurenci vērsta norobežošana var notikt, ja vertikāla apvienošanās ļauj apvienošanās dalībniekiem paaugstināt pakārtoto konkurentu izmaksas tirgū, tādējādi izraisot iepriekšējā posma spiedienu uz to pārdošanas cenām. Lai efektīvai konkurencei tiktu nodarīts būtisks kaitējums, parasti norobežotajiem uzņēmumiem ir jābūt pietiekami svarīgai lomai konkurences procesā pakārtotajā tirgū. Jo augstāka ir pakārtotajā tirgū norobežoto konkurentu proporcionālā daļa, jo lielāka iespējamība, ka apvienošanās rezultātā notiks būtiska cenu palielināšanās pakārtotajā tirgū un tāpēc tajā tiks būtiski kavēta efektīva konkurence (46). Lai gan noteiktajam uzņēmumam var būt relatīvi neliela tirgus daļa salīdzinājumā ar citiem tirgus dalībniekiem, tam var būt būtiska konkurences loma salīdzinājumā ar pārējiem (47), piemēram, tāpēc, ka tas ir vertikāli integrētā uzņēmuma sīvs konkurents vai arī tas ir īpaši agresīvs konkurents.

| 49. | Otrkārt, efektīvu konkurenci var būtiski kavēt, radot potenciālajiem konkurentiem lielākus šķēršļus iekļūšanai tirgū (48). Vertikāla apvienošanās var norobežot potenciālo konkurenci pakārtotajā tirgū, ja pastāv iespēja, ka apvienotais uzņēmums nenodrošinās piegādes potenciālajiem jaunpienācējiem pakārtotajā tirgū, vai arī darīs to ar mazāk izdevīgiem noteikumiem nekā tad, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Tikai iespējamība, ka apvienotais uzņēmums varētu izmantot norobežošanas stratēģiju pēc apvienošanās, var izraisīt spēcīgu atturošu ietekmi attiecībā pret potenciālajiem jaunpienācējiem (49). Efektīvu konkurenci pakārtotajā tirgū var būtiski kavēt, radot lielākus šķēršļus iekļūšanai tirgū, jo īpaši, ja izejmateriālu pieejamības ierobežošana šādiem potenciālajiem konkurentiem būtu saistīta ar nepieciešamību iekļūt gan pakārtotajā, gan iepriekšējā posma līmenī, lai varētu efektīvi konkurēt jebkurā no tirgiem. Bažas lielākiem šķēršļiem iekļūšanai tirgū ir īpaši svarīgas tajās nozarēs, kurās vēl veidojas konkurence vai tas varētu notikt paredzamā nākotnē (50). |
| --- | --- |

49.

Otrkārt, efektīvu konkurenci var būtiski kavēt, radot potenciālajiem konkurentiem lielākus šķēršļus iekļūšanai tirgū (48). Vertikāla apvienošanās var norobežot potenciālo konkurenci pakārtotajā tirgū, ja pastāv iespēja, ka apvienotais uzņēmums nenodrošinās piegādes potenciālajiem jaunpienācējiem pakārtotajā tirgū, vai arī darīs to ar mazāk izdevīgiem noteikumiem nekā tad, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Tikai iespējamība, ka apvienotais uzņēmums varētu izmantot norobežošanas stratēģiju pēc apvienošanās, var izraisīt spēcīgu atturošu ietekmi attiecībā pret potenciālajiem jaunpienācējiem (49). Efektīvu konkurenci pakārtotajā tirgū var būtiski kavēt, radot lielākus šķēršļus iekļūšanai tirgū, jo īpaši, ja izejmateriālu pieejamības ierobežošana šādiem potenciālajiem konkurentiem būtu saistīta ar nepieciešamību iekļūt gan pakārtotajā, gan iepriekšējā posma līmenī, lai varētu efektīvi konkurēt jebkurā no tirgiem. Bažas lielākiem šķēršļiem iekļūšanai tirgū ir īpaši svarīgas tajās nozarēs, kurās vēl veidojas konkurence vai tas varētu notikt paredzamā nākotnē (50).

| 50. | Ja saglabājas pietiekami nozīmīgi pakārtotie konkurenti, kuru izmaksas nevarētu paaugstināties, piemēram, tāpēc ka viņi paši ir vertikāli integrēti (51) vai tiem ir iespēja pāriet uz adekvātu alternatīvu izejmateriālu izmantošanu, šādu uzņēmumu radītā konkurence var veidot pietiekamu ierobežojumu apvienotajam uzņēmumam un līdz ar to novērst ražojumu cenu paaugstināšanos, pārsniedzot to līmeni pirms apvienošanās. |
| --- | --- |

50.

Ja saglabājas pietiekami nozīmīgi pakārtotie konkurenti, kuru izmaksas nevarētu paaugstināties, piemēram, tāpēc ka viņi paši ir vertikāli integrēti (51) vai tiem ir iespēja pāriet uz adekvātu alternatīvu izejmateriālu izmantošanu, šādu uzņēmumu radītā konkurence var veidot pietiekamu ierobežojumu apvienotajam uzņēmumam un līdz ar to novērst ražojumu cenu paaugstināšanos, pārsniedzot to līmeni pirms apvienošanās.

| 51. | Ietekme uz konkurenci pakārtotajā tirgū ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, pirktspēju (52) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū (53). |
| --- | --- |

51.

Ietekme uz konkurenci pakārtotajā tirgū ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, pirktspēju (52) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū (53).

| 52. | Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos tos efektivitātes ieguvumus (54). Komisija var nolemt, ka apvienošanās radītās efektivitātes rezultātā nav pamata atzīt apvienošanos par nesaderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 3. punktu. Tādā gadījumā, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem, Komisija var secināt, ka apvienošanās radītā efektivitāte, visticamāk, palielinās apvienotās struktūras spēju un stimulu rīkoties konkurencei labvēlīgā veidā par labu patērētājiem, tā neitralizējot kaitīgo ietekmi uz konkurenci, ko citādi varētu radīt apvienošanās. |
| --- | --- |

52.

Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos tos efektivitātes ieguvumus (54). Komisija var nolemt, ka apvienošanās radītās efektivitātes rezultātā nav pamata atzīt apvienošanos par nesaderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 3. punktu. Tādā gadījumā, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem, Komisija var secināt, ka apvienošanās radītā efektivitāte, visticamāk, palielinās apvienotās struktūras spēju un stimulu rīkoties konkurencei labvēlīgā veidā par labu patērētājiem, tā neitralizējot kaitīgo ietekmi uz konkurenci, ko citādi varētu radīt apvienošanās.

| 53. | Novērtējot efektivitāti nehorizontālas apvienošanās kontekstā, Komisija izmanto Paziņojuma par horizontālo apvienošanos novērtēšanu VII iedaļā izklāstītos principus. Jo īpaši, lai Komisija apvienošanās novērtējumā ņemtu vērā apgalvojumus par efektivitāti, efektivitātei ir jāsniedz priekšrocības patērētājiem, jābūt saistītai ar apvienošanos un pārbaudāmai. Šie nosacījumi ir kumulatīvi (55). |
| --- | --- |

53.

Novērtējot efektivitāti nehorizontālas apvienošanās kontekstā, Komisija izmanto Paziņojuma par horizontālo apvienošanos novērtēšanu VII iedaļā izklāstītos principus. Jo īpaši, lai Komisija apvienošanās novērtējumā ņemtu vērā apgalvojumus par efektivitāti, efektivitātei ir jāsniedz priekšrocības patērētājiem, jābūt saistītai ar apvienošanos un pārbaudāmai. Šie nosacījumi ir kumulatīvi (55).

| 54. | Vertikālā apvienošanās var būt saistīta ar specifiskiem efektivitātes paaugstināšanas avotiem, kuru saraksts nav izsmeļošs. |
| --- | --- |

54.

Vertikālā apvienošanās var būt saistīta ar specifiskiem efektivitātes paaugstināšanas avotiem, kuru saraksts nav izsmeļošs.

| 55. | Jo īpaši, vertikāla apvienošanās ļauj apvienotajam uzņēmumam internalizēt iepriekš pastāvošo dubulto uzcenojumu, kas radies tāpēc, ka pirms apvienošanās abas puses savas cenas noteica neatkarīgi (56). Atkarībā no tirgus apstākļiem kombinētā uzcenojuma samazināšana (salīdzinājumā ar situāciju, kad lēmumi par cenām abos līmeņos netiek saskaņoti) var ļaut vertikāli integrētam uzņēmumam rentabli paplašināt ražošanas apjomu pakārtotajā tirgū (57). |
| --- | --- |

55.

Jo īpaši, vertikāla apvienošanās ļauj apvienotajam uzņēmumam internalizēt iepriekš pastāvošo dubulto uzcenojumu, kas radies tāpēc, ka pirms apvienošanās abas puses savas cenas noteica neatkarīgi (56). Atkarībā no tirgus apstākļiem kombinētā uzcenojuma samazināšana (salīdzinājumā ar situāciju, kad lēmumi par cenām abos līmeņos netiek saskaņoti) var ļaut vertikāli integrētam uzņēmumam rentabli paplašināt ražošanas apjomu pakārtotajā tirgū (57).

| 56. | Vertikāla apvienošanās var arī ļaut pusēm labāk koordinēt ražošanas un izplatīšanas procesu un līdz ar to ieekonomēt krājumu glabāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

56.

Vertikāla apvienošanās var arī ļaut pusēm labāk koordinēt ražošanas un izplatīšanas procesu un līdz ar to ieekonomēt krājumu glabāšanas izmaksas.

| 57. | Vertikāla apvienošanās var saskaņot pušu stimulus attiecībā uz ieguldījumiem jaunos ražojumos, jaunos ražošanas procesos un ražojumu marketingā. Piemēram, ja pirms apvienošanās pakārtotais izplatītāja uzņēmums varētu vilcināties ieguldīt reklāmā un patērētāju informēšanā par iepriekšējā posma uzņēmuma ražojumu īpašībām, jo šāds ieguldījums būtu sekmējis arī citu pakārtoto uzņēmumu tirdzniecību, tad apvienotais uzņēmums tādas stimulēšanas problēmas var samazināt. |
| --- | --- |

57.

Vertikāla apvienošanās var saskaņot pušu stimulus attiecībā uz ieguldījumiem jaunos ražojumos, jaunos ražošanas procesos un ražojumu marketingā. Piemēram, ja pirms apvienošanās pakārtotais izplatītāja uzņēmums varētu vilcināties ieguldīt reklāmā un patērētāju informēšanā par iepriekšējā posma uzņēmuma ražojumu īpašībām, jo šāds ieguldījums būtu sekmējis arī citu pakārtoto uzņēmumu tirdzniecību, tad apvienotais uzņēmums tādas stimulēšanas problēmas var samazināt.

2.   Norobežošana no klientiem

| 58. | Norobežošana no klientiem var notikt tādā gadījumā, ja piegādātājs apvienojas ar svarīgu klientu pakārtotajā tirgū (58). Ar pārstāvību pakārtotajā tirgū apvienotais uzņēmums var norobežot savu faktisko un potenciālo iepriekšējā posma konkurentu (izejmateriālu tirgus) no pietiekamas klientūras un mazināt viņu spēju un stimulu konkurēt. Tas savukārt var paaugstināt konkurentu izmaksas, apgrūtinot izejmateriālu piegāžu nodrošināšanu par līdzīgām cenām un ar līdzīgiem noteikumiem, kā būtu bijis, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Tādējādi apvienotais uzņēmums var gūt iespēju rentabli noteikt augstākas cenas pakārtotajā tirgū. Taču apvienošanās rezultātā iegūtā efektivitāte var ļaut apvienotajam uzņēmumam samazināt cenu, un līdz ar to kopumā netiek radīta negatīva ietekme uz patērētājiem. Tāpēc kaitējums, ko patērētājiem rada norobežošana no klientiem, nav nepieciešami saistīts ar apvienotā uzņēmuma konkurentu piespiedu aiziešanu no tirgus. Nozīmīgs kritērijs ir tas, vai augstākas izejmateriālu izmaksas izraisa cenu paaugstināšanu patērētājiem. Šā mehānisma grafisks attēlojums ir redzams 2. attēlā.
  2. attēls.
  Norobežošana no klientiem |
| --- | --- |

58.

Norobežošana no klientiem var notikt tādā gadījumā, ja piegādātājs apvienojas ar svarīgu klientu pakārtotajā tirgū (58). Ar pārstāvību pakārtotajā tirgū apvienotais uzņēmums var norobežot savu faktisko un potenciālo iepriekšējā posma konkurentu (izejmateriālu tirgus) no pietiekamas klientūras un mazināt viņu spēju un stimulu konkurēt. Tas savukārt var paaugstināt konkurentu izmaksas, apgrūtinot izejmateriālu piegāžu nodrošināšanu par līdzīgām cenām un ar līdzīgiem noteikumiem, kā būtu bijis, ja apvienošanās nebūtu notikusi. Tādējādi apvienotais uzņēmums var gūt iespēju rentabli noteikt augstākas cenas pakārtotajā tirgū. Taču apvienošanās rezultātā iegūtā efektivitāte var ļaut apvienotajam uzņēmumam samazināt cenu, un līdz ar to kopumā netiek radīta negatīva ietekme uz patērētājiem. Tāpēc kaitējums, ko patērētājiem rada norobežošana no klientiem, nav nepieciešami saistīts ar apvienotā uzņēmuma konkurentu piespiedu aiziešanu no tirgus. Nozīmīgs kritērijs ir tas, vai augstākas izejmateriālu izmaksas izraisa cenu paaugstināšanu patērētājiem. Šā mehānisma grafisks attēlojums ir redzams 2. attēlā.

2. attēls.

Norobežošana no klientiem

Image

| 59. | Novērtējot pret konkurenci vērstas norobežošanas no klientiem scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, izskata, vai apvienotais uzņēmums spēj norobežot pieeju pakārtotajiem tirgiem, samazinot savu pirkšanas apjomu no iepriekšējā posma konkurentiem, otrkārt, vai tam būtu stimuls samazināt savu pirkšanas apjomu iepriekšējā posmā, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būtu būtiska negatīva ietekme uz patērētājiem pakārtotajā tirgū (59). |
| --- | --- |

59.

Novērtējot pret konkurenci vērstas norobežošanas no klientiem scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, izskata, vai apvienotais uzņēmums spēj norobežot pieeju pakārtotajiem tirgiem, samazinot savu pirkšanas apjomu no iepriekšējā posma konkurentiem, otrkārt, vai tam būtu stimuls samazināt savu pirkšanas apjomu iepriekšējā posmā, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būtu būtiska negatīva ietekme uz patērētājiem pakārtotajā tirgū (59).

A.   Spēja norobežot no pakārtotajiem tirgiem

| 60. | Vertikāla apvienošanās var ietekmēt iepriekšējā posma konkurentus, paaugstinot piekļuves pakārtotajiem klientiem izmaksas vai norobežojot pieeju būtiskai klientu bāzei. Norobežošanai no klientiem var būt dažādas formas. Piemēram, apvienotais uzņēmums var nolemt iepirkt visas nepieciešamās preces un pakalpojumus no savas iepriekšējā posma nodaļas un rezultātā pārtraukt iepirkšanu no iepriekšējā posma konkurentiem. Tas var arī samazināt savu iepirkumu apjomu no iepriekšējā posma konkurentiem vai pirkt no šiem konkurentiem ar mazāk izdevīgiem noteikumiem, nekā tad, ja apvienošanās nebūtu notikusi (60). |
| --- | --- |

60.

Vertikāla apvienošanās var ietekmēt iepriekšējā posma konkurentus, paaugstinot piekļuves pakārtotajiem klientiem izmaksas vai norobežojot pieeju būtiskai klientu bāzei. Norobežošanai no klientiem var būt dažādas formas. Piemēram, apvienotais uzņēmums var nolemt iepirkt visas nepieciešamās preces un pakalpojumus no savas iepriekšējā posma nodaļas un rezultātā pārtraukt iepirkšanu no iepriekšējā posma konkurentiem. Tas var arī samazināt savu iepirkumu apjomu no iepriekšējā posma konkurentiem vai pirkt no šiem konkurentiem ar mazāk izdevīgiem noteikumiem, nekā tad, ja apvienošanās nebūtu notikusi (60).

| 61. | Novērtējot, vai apvienotais uzņēmums varētu norobežot pieeju pakārtotajiem tirgiem, Komisija izskata, vai iepriekšējā posma konkurentiem (faktiskajiem un potenciālajiem) ir pietiekamas ekonomiskas alternatīvas pakārtotajā tirgū savu ražojumu pārdošanai (61). Lai norobežošana no klientiem izraisītu bažas, vertikālās apvienošanās procesā ir jābūt iesaistītam uzņēmumam, kas ir svarīgs klients ar nozīmīgu ietekmi pakārtotajā tirgū (62). Ja pretēji tam šobrīd pastāv vai nākotnē veidosies pietiekami plaša klientu bāze, kas varētu pievērsties neatkarīgiem piegādātājiem, Komisija, visticamāk, neizvirzīs bažas par konkurenci ar šādu pamatojumu (63). |
| --- | --- |

61.

Novērtējot, vai apvienotais uzņēmums varētu norobežot pieeju pakārtotajiem tirgiem, Komisija izskata, vai iepriekšējā posma konkurentiem (faktiskajiem un potenciālajiem) ir pietiekamas ekonomiskas alternatīvas pakārtotajā tirgū savu ražojumu pārdošanai (61). Lai norobežošana no klientiem izraisītu bažas, vertikālās apvienošanās procesā ir jābūt iesaistītam uzņēmumam, kas ir svarīgs klients ar nozīmīgu ietekmi pakārtotajā tirgū (62). Ja pretēji tam šobrīd pastāv vai nākotnē veidosies pietiekami plaša klientu bāze, kas varētu pievērsties neatkarīgiem piegādātājiem, Komisija, visticamāk, neizvirzīs bažas par konkurenci ar šādu pamatojumu (63).

| 62. | Klientu norobežošana var izraisīt izejmateriālu cenu paaugstināšanos īpaši tādā gadījumā, ja izejmateriālu tirgū pastāv būtiski apjoma un mēroga radīti ietaupījumi vai ja pieprasījumam ir raksturīga tīkla ietekme (64). Galvenokārt šādos apstākļos var negatīvi ietekmēt iepriekšējā posma konkurentu, neatkarīgi no tā, vai tie ir faktiskie vai potenciālie konkurenti, konkurētspēju. |
| --- | --- |

62.

Klientu norobežošana var izraisīt izejmateriālu cenu paaugstināšanos īpaši tādā gadījumā, ja izejmateriālu tirgū pastāv būtiski apjoma un mēroga radīti ietaupījumi vai ja pieprasījumam ir raksturīga tīkla ietekme (64). Galvenokārt šādos apstākļos var negatīvi ietekmēt iepriekšējā posma konkurentu, neatkarīgi no tā, vai tie ir faktiskie vai potenciālie konkurenti, konkurētspēju.

| 63. | Piemēram, klientu norobežošana var izraisīt augstākas izejmateriālu cenas, ja esošie iepriekšējā posma konkurenti darbojas uz minimālo apjomradīto ietaupījumu robežas vai tuvu tai. Rezultātā var tikt paaugstinātas cenas, kas jāmaksā klientiem, kuri darbojas pakārtotā tirgū, tādā mērā, cik klientu norobežošana un atbilstošais iepriekšējā posma konkurentu ražošanas apjoma zudums palielina šo konkurentu ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

63.

Piemēram, klientu norobežošana var izraisīt augstākas izejmateriālu cenas, ja esošie iepriekšējā posma konkurenti darbojas uz minimālo apjomradīto ietaupījumu robežas vai tuvu tai. Rezultātā var tikt paaugstinātas cenas, kas jāmaksā klientiem, kuri darbojas pakārtotā tirgū, tādā mērā, cik klientu norobežošana un atbilstošais iepriekšējā posma konkurentu ražošanas apjoma zudums palielina šo konkurentu ražošanas izmaksas.

| 64. | Pastāvot apjoma un mēroga radītiem ietaupījumiem, norobežošana no klientiem var padarīt iekļūšanu iepriekšējā posma tirgū nepievilcīgu potenciālajiem jaunpienācējiem, ievērojami samazinot potenciālo jaunpienācēju peļņas prognozes. Ja norobežošanas no klientiem rezultātā tiek kavēta iekļūšana tirgū, izejmateriālu cenas var saglabāties augstākas, tādējādi paaugstinot izejmateriālu piegādes izmaksas apvienotā uzņēmuma pakārtotajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

64.

Pastāvot apjoma un mēroga radītiem ietaupījumiem, norobežošana no klientiem var padarīt iekļūšanu iepriekšējā posma tirgū nepievilcīgu potenciālajiem jaunpienācējiem, ievērojami samazinot potenciālo jaunpienācēju peļņas prognozes. Ja norobežošanas no klientiem rezultātā tiek kavēta iekļūšana tirgū, izejmateriālu cenas var saglabāties augstākas, tādējādi paaugstinot izejmateriālu piegādes izmaksas apvienotā uzņēmuma pakārtotajiem konkurentiem.

| 65. | Bez tam, ja klientu norobežošana galvenokārt ietekmē iepriekšējā posma konkurentu ienākumus, tā var būtiski samazināt viņu spēju un stimulu izdarīt ieguldījumus izmaksu samazināšanā, izpētē un attīstībā un ražojumu kvalitātes paaugstināšanā (65). Ilgtermiņā tas var samazināt to konkurētspēju, un iespējams, pat izraisīt to aiziešanu no tirgus. |
| --- | --- |

65.

Bez tam, ja klientu norobežošana galvenokārt ietekmē iepriekšējā posma konkurentu ienākumus, tā var būtiski samazināt viņu spēju un stimulu izdarīt ieguldījumus izmaksu samazināšanā, izpētē un attīstībā un ražojumu kvalitātes paaugstināšanā (65). Ilgtermiņā tas var samazināt to konkurētspēju, un iespējams, pat izraisīt to aiziešanu no tirgus.

| 66. | Veicot novērtējumu, Komisija var ņemt vērā dažādu atšķirīgam izejmateriālu izmatojumam atbilstošu tirgu esību. Ja būtiska pakārtotā tirgus daļa tiek norobežota, iepriekšējā posma piegādātājam var neizdoties nodrošināt pietiekamu apjomu un tas var darboties ar lielākām izmaksām citos tirgos. Savukārt iepriekšējā posma piegādātājs var turpināt darboties efektīvi, ja tas, būtiski nepaaugstinot izmaksas, atrod citu izmantojumu vai sekundārus tirgus savam izejmateriālam. |
| --- | --- |

66.

Veicot novērtējumu, Komisija var ņemt vērā dažādu atšķirīgam izejmateriālu izmatojumam atbilstošu tirgu esību. Ja būtiska pakārtotā tirgus daļa tiek norobežota, iepriekšējā posma piegādātājam var neizdoties nodrošināt pietiekamu apjomu un tas var darboties ar lielākām izmaksām citos tirgos. Savukārt iepriekšējā posma piegādātājs var turpināt darboties efektīvi, ja tas, būtiski nepaaugstinot izmaksas, atrod citu izmantojumu vai sekundārus tirgus savam izejmateriālam.

| 67. | Novērtējumā, balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija ņems vērā, vai pastāv efektīvas un savlaicīgas pretdarbības stratēģija, kas būtu noturīga un kuru varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Šāda pretdarbības stratēģija ietver iespēju, ka iepriekšējā posma konkurenti varētu nolemt izmantot agresīvāku cenu noteikšanu, lai saglabātu pārdošanas apjomus pakārtotajā tirgū, un tādējādi mazinātu norobežošanas ietekmi (66). |
| --- | --- |

67.

Novērtējumā, balstoties uz pieejamo informāciju, Komisija ņems vērā, vai pastāv efektīvas un savlaicīgas pretdarbības stratēģija, kas būtu noturīga un kuru varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Šāda pretdarbības stratēģija ietver iespēju, ka iepriekšējā posma konkurenti varētu nolemt izmantot agresīvāku cenu noteikšanu, lai saglabātu pārdošanas apjomus pakārtotajā tirgū, un tādējādi mazinātu norobežošanas ietekmi (66).

B.   Stimuls norobežot no pakārtotajiem tirgiem

| 68. | Stimuls norobežot ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tas ir rentabli. Apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iespējamajām izmaksām, kas saistītas ar ražojumu neiepirkšanu no iepriekšējā posma konkurentiem, un iespējamo peļņas ieguvumu no šādas rīcības, piemēram, tāpēc ka tas dod iespēju apvienotajam uzņēmumam paaugstināt cenu iepriekšējā posma vai pakārtotajā tirgū. |
| --- | --- |

68.

Stimuls norobežot ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tas ir rentabli. Apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iespējamajām izmaksām, kas saistītas ar ražojumu neiepirkšanu no iepriekšējā posma konkurentiem, un iespējamo peļņas ieguvumu no šādas rīcības, piemēram, tāpēc ka tas dod iespēju apvienotajam uzņēmumam paaugstināt cenu iepriekšējā posma vai pakārtotajā tirgū.

| 69. | Izmaksas, kas saistītas ar samazinātiem pirkuma apjomiem no iepriekšējā posma konkurējošajiem piegādātājiem, ir augstākas, ja integrētā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļa darbojas ar mazāku efektivitāti nekā norobežotie piegādātāji. Šādas izmaksas ir augstākas arī tādā gadījumā, ja apvienotā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļā ir ražošanas jaudas ierobežojumi vai konkurentu ražojumi ir pievilcīgāki diferenciācijas dēļ. |
| --- | --- |

69.

Izmaksas, kas saistītas ar samazinātiem pirkuma apjomiem no iepriekšējā posma konkurējošajiem piegādātājiem, ir augstākas, ja integrētā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļa darbojas ar mazāku efektivitāti nekā norobežotie piegādātāji. Šādas izmaksas ir augstākas arī tādā gadījumā, ja apvienotā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļā ir ražošanas jaudas ierobežojumi vai konkurentu ražojumi ir pievilcīgāki diferenciācijas dēļ.

| 70. | Stimuls iesaistīties norobežošanā no klientiem ir atkarīgs arī no tā, cik lielā mērā apvienotā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļa var gūt labumu no iespējamas cenu paaugstināšanās iepriekšējā posma tirgū iepriekšējā posma konkurentu norobežošanas rezultātā. Stimuls iesaistīties klientu norobežošanā ir spēcīgāks, ja integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa var izmantot pakārtoto cenu paaugstinājumu, kas tiek iegūts norobežošanas stratēģijas rezultātā. Šajā kontekstā, jo lielāka ir tirgus daļa apvienotā uzņēmuma darbībai pakārtotajā tirgū, jo lielāks ir pārdošanas apjoms augstāku peļņas procentu izmantošanai (67). |
| --- | --- |

70.

Stimuls iesaistīties norobežošanā no klientiem ir atkarīgs arī no tā, cik lielā mērā apvienotā uzņēmuma iepriekšējā posma nodaļa var gūt labumu no iespējamas cenu paaugstināšanās iepriekšējā posma tirgū iepriekšējā posma konkurentu norobežošanas rezultātā. Stimuls iesaistīties klientu norobežošanā ir spēcīgāks, ja integrētā uzņēmuma pakārtotā nodaļa var izmantot pakārtoto cenu paaugstinājumu, kas tiek iegūts norobežošanas stratēģijas rezultātā. Šajā kontekstā, jo lielāka ir tirgus daļa apvienotā uzņēmuma darbībai pakārtotajā tirgū, jo lielāks ir pārdošanas apjoms augstāku peļņas procentu izmantošanai (67).

| 71. | Ja apvienotā uzņēmuma īpaša rīcība ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan stimulu šādai rīcībai, gan faktorus, kas varētu šādu stimulu mazināt vai pat likvidēt, tostarp paredzot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga (68). |
| --- | --- |

71.

Ja apvienotā uzņēmuma īpaša rīcība ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan stimulu šādai rīcībai, gan faktorus, kas varētu šādu stimulu mazināt vai pat likvidēt, tostarp paredzot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga (68).

C.   Vispārējā iespējamā ietekme uz efektīvu konkurenci

| 72. | Konkurentu norobežošanai iepriekšējā posma tirgū var būt negatīva ietekme pakārtotajā tirgū, un tā var kaitēt patērētājiem. Liedzot norobežoto (iepriekšējā posma) konkurentu ražojumiem konkurējošu piekļuvi būtiskai klientu bāzei, apvienošanās var samazināt viņu konkurences spēju paredzamā nākotnē. Pastāv iespēja, ka rezultātā konkurenti izjutīs negatīvu ietekmi, piemēram, augstāku izejmateriālu cenu veidā. Tas savukārt var ļaut apvienotajam uzņēmumam rentabli paaugstināt cenas vai samazināt ražošanas apjomu pakārtotajā tirgū. |
| --- | --- |

72.

Konkurentu norobežošanai iepriekšējā posma tirgū var būt negatīva ietekme pakārtotajā tirgū, un tā var kaitēt patērētājiem. Liedzot norobežoto (iepriekšējā posma) konkurentu ražojumiem konkurējošu piekļuvi būtiskai klientu bāzei, apvienošanās var samazināt viņu konkurences spēju paredzamā nākotnē. Pastāv iespēja, ka rezultātā konkurenti izjutīs negatīvu ietekmi, piemēram, augstāku izejmateriālu cenu veidā. Tas savukārt var ļaut apvienotajam uzņēmumam rentabli paaugstināt cenas vai samazināt ražošanas apjomu pakārtotajā tirgū.

| 73. | Ja norobežošanas no klientiem primārā ietekme attiecas uz iepriekšējā posma konkurentu ienākumiem, mazinot viņu stimulu izdarīt ieguldījumus izmaksu samazināšanai, ražojumu kvalitātes paaugstināšanai un citos konkurētspējīgos risinājumos, lai saglabātu savu konkurētspēju, negatīvā ietekme uz patērētājiem varētu izpausties tikai pēc zināma laika. |
| --- | --- |

73.

Ja norobežošanas no klientiem primārā ietekme attiecas uz iepriekšējā posma konkurentu ienākumiem, mazinot viņu stimulu izdarīt ieguldījumus izmaksu samazināšanai, ražojumu kvalitātes paaugstināšanai un citos konkurētspējīgos risinājumos, lai saglabātu savu konkurētspēju, negatīvā ietekme uz patērētājiem varētu izpausties tikai pēc zināma laika.

| 74. | Apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū tikai tādā gadījumā, ja vertikālās apvienošanās rezultātā izraisītā ienākumu samazināšanās ietekmē pietiekami lielu daļu no iepriekšējā posma ražošanas apjoma. Ja saglabājas vairāki iepriekšējā posma konkurenti, kas netiek norobežoti, šo uzņēmumu radītā konkurence var būt pietiekama, lai novērstu cenu pieaugumu iepriekšējā posma tirgū un līdz ar to arī pakārtotajā tirgū. Lai šādi nenorobežotie iepriekšējā posma uzņēmumi varētu radīt pietiekamu konkurenci, tiem nedrīkst būt šķēršļu darbības paplašināšanai, piemēram, saistībā ar jaudas ierobežojumiem vai ražojumu diferenciāciju (69). Ja iepriekšējā posma konkurences mazināšanās ietekmē būtisku pakārtotās ražošanas daļu, pastāv iespēja, ka līdzīgi kā norobežošanas no izejmateriāliem gadījumā apvienošanās rezultātā būtiski paaugstināsies cenas pakārtotajā tirgū un līdz ar to tiks būtiski kavēta efektīva konkurence (70). |
| --- | --- |

74.

Apvienošanās var būtiski kavēt efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū tikai tādā gadījumā, ja vertikālās apvienošanās rezultātā izraisītā ienākumu samazināšanās ietekmē pietiekami lielu daļu no iepriekšējā posma ražošanas apjoma. Ja saglabājas vairāki iepriekšējā posma konkurenti, kas netiek norobežoti, šo uzņēmumu radītā konkurence var būt pietiekama, lai novērstu cenu pieaugumu iepriekšējā posma tirgū un līdz ar to arī pakārtotajā tirgū. Lai šādi nenorobežotie iepriekšējā posma uzņēmumi varētu radīt pietiekamu konkurenci, tiem nedrīkst būt šķēršļu darbības paplašināšanai, piemēram, saistībā ar jaudas ierobežojumiem vai ražojumu diferenciāciju (69). Ja iepriekšējā posma konkurences mazināšanās ietekmē būtisku pakārtotās ražošanas daļu, pastāv iespēja, ka līdzīgi kā norobežošanas no izejmateriāliem gadījumā apvienošanās rezultātā būtiski paaugstināsies cenas pakārtotajā tirgū un līdz ar to tiks būtiski kavēta efektīva konkurence (70).

| 75. | Efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū var būtiski kavēt arī šķēršļu palielināšana potenciālo konkurentu iekļūšanai tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad norobežošana no klientiem ir saistīta ar nepieciešamību šādiem potenciālajiem konkurentiem iekļūt gan pakārtotajā, gan iepriekšējā posma līmenī, lai varētu efektīvi konkurēt abos tirgos. Šādā kontekstā norobežošana no klientiem un no izejmateriāliem var būt vienas stratēģijas daļa. Bažas par iekļūšanas šķēršļu palielināšanu jo īpaši attiecas uz tām nozarēm, kurās vēl veidojas konkurence vai tas varētu notikt paredzamā nākotnē (71). |
| --- | --- |

75.

Efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū var būtiski kavēt arī šķēršļu palielināšana potenciālo konkurentu iekļūšanai tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad norobežošana no klientiem ir saistīta ar nepieciešamību šādiem potenciālajiem konkurentiem iekļūt gan pakārtotajā, gan iepriekšējā posma līmenī, lai varētu efektīvi konkurēt abos tirgos. Šādā kontekstā norobežošana no klientiem un no izejmateriāliem var būt vienas stratēģijas daļa. Bažas par iekļūšanas šķēršļu palielināšanu jo īpaši attiecas uz tām nozarēm, kurās vēl veidojas konkurence vai tas varētu notikt paredzamā nākotnē (71).

| 76. | Ietekme uz konkurenci ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, kompensējošo pirktspēju (72) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū (73). |
| --- | --- |

76.

Ietekme uz konkurenci ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, kompensējošo pirktspēju (72) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma tirgū (73).

| 77. | Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos efektivitātes ieguvumus (74). |
| --- | --- |

77.

Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos efektivitātes ieguvumus (74).

B.   Citāda nekoordinēta ietekme

| 78. | Izmantojot vertikālo integrēšanos, apvienotais uzņēmums var iegūt pieeju komerciāli svarīgai informācijai par konkurentu darbību iepriekšējā un pakārtotajā posmā (75). Piemēram, kļūstot par pakārtotā konkurenta piegādātāju, uzņēmums var iegūt kritiski svarīgu informāciju, kas tam ļauj izmantot mazāk agresīvu cenu stratēģiju pakārtotajā tirgū, nodarot kaitējumu patērētājiem (76). Tas var nostādīt konkurentus neizdevīgā situācijā un pārliecināt tos neienākt tirgū vai nepaplašināties. |
| --- | --- |

78.

Izmantojot vertikālo integrēšanos, apvienotais uzņēmums var iegūt pieeju komerciāli svarīgai informācijai par konkurentu darbību iepriekšējā un pakārtotajā posmā (75). Piemēram, kļūstot par pakārtotā konkurenta piegādātāju, uzņēmums var iegūt kritiski svarīgu informāciju, kas tam ļauj izmantot mazāk agresīvu cenu stratēģiju pakārtotajā tirgū, nodarot kaitējumu patērētājiem (76). Tas var nostādīt konkurentus neizdevīgā situācijā un pārliecināt tos neienākt tirgū vai nepaplašināties.

C.   Koordinēta ietekme

| 79. | Kā norādīts Paziņojuma par koordinētu apvienošanos IV iedaļā, apvienošanās var mainīt konkurences raksturu tādā veidā, ka pastāv iespēja, ka uzņēmumi, kas iepriekš nekoordinēja savu darbību, tagad drīzāk gribēs to koordinēt un paaugstināt cenas vai citādi kaitēt efektīvai konkurencei. Apvienošanās var padarīt koordināciju vieglāku, stabilāku un efektīvāku uzņēmumiem, kuri koordinējuši darbību jau pirms apvienošanās (77). |
| --- | --- |

79.

Kā norādīts Paziņojuma par koordinētu apvienošanos IV iedaļā, apvienošanās var mainīt konkurences raksturu tādā veidā, ka pastāv iespēja, ka uzņēmumi, kas iepriekš nekoordinēja savu darbību, tagad drīzāk gribēs to koordinēt un paaugstināt cenas vai citādi kaitēt efektīvai konkurencei. Apvienošanās var padarīt koordināciju vieglāku, stabilāku un efektīvāku uzņēmumiem, kuri koordinējuši darbību jau pirms apvienošanās (77).

| 80. | Tirgus koordinācija var veidoties tādā gadījumā, ja konkurenti, neslēdzot vienošanos vai neīstenojot saskaņotu darbību Līguma 81. panta izpratnē, var noteikt un īstenot kopīgus mērķus, izvairoties no normāla savstarpēja konkurences spiediena, ko rada saskanīga netiešu apdraudējumu sistēma. Normālos konkurences apstākļos visiem uzņēmumiem pastāvīgi ir stimuls konkurēt. Šis stimuls ir tas, kas galarezultātā saglabā zemas cenas un neļauj uzņēmumiem kopīgi paaugstināt peļņu. Koordinācija ir saistīta ar atkāpšanos no normāliem konkurences apstākļiem tajā ziņā, ka uzņēmumiem ir iespēja saglabāt cenas tādā līmenī, kas pārsniedz neatkarīgas īstermiņa peļņas paaugstināšanas nodrošināto. Uzņēmumi koordinēti atturēsies no konkurentu prasīto augsto cenu pazemināšanas, jo tie paredz, ka šāda rīcība nākotnē apdraudētu koordināciju. Lai veidotos koordinēta ietekme, peļņai, ko uzņēmumi varētu iegūt īstermiņa agresīvas konkurēšanas rezultātā (“novirze”), ir jābūt mazākai par paredzamo ienākumu samazināšanos, ko šāda rīcība radītu ilgtermiņā, jo ir paredzama konkurentu agresīva atbildes reakcija (“sods”). |
| --- | --- |

80.

Tirgus koordinācija var veidoties tādā gadījumā, ja konkurenti, neslēdzot vienošanos vai neīstenojot saskaņotu darbību Līguma 81. panta izpratnē, var noteikt un īstenot kopīgus mērķus, izvairoties no normāla savstarpēja konkurences spiediena, ko rada saskanīga netiešu apdraudējumu sistēma. Normālos konkurences apstākļos visiem uzņēmumiem pastāvīgi ir stimuls konkurēt. Šis stimuls ir tas, kas galarezultātā saglabā zemas cenas un neļauj uzņēmumiem kopīgi paaugstināt peļņu. Koordinācija ir saistīta ar atkāpšanos no normāliem konkurences apstākļiem tajā ziņā, ka uzņēmumiem ir iespēja saglabāt cenas tādā līmenī, kas pārsniedz neatkarīgas īstermiņa peļņas paaugstināšanas nodrošināto. Uzņēmumi koordinēti atturēsies no konkurentu prasīto augsto cenu pazemināšanas, jo tie paredz, ka šāda rīcība nākotnē apdraudētu koordināciju. Lai veidotos koordinēta ietekme, peļņai, ko uzņēmumi varētu iegūt īstermiņa agresīvas konkurēšanas rezultātā (“novirze”), ir jābūt mazākai par paredzamo ienākumu samazināšanos, ko šāda rīcība radītu ilgtermiņā, jo ir paredzama konkurentu agresīva atbildes reakcija (“sods”).

| 81. | Koordinācijas izmantošana ir vairāk iespējama tādos tirgos, kur ir relatīvi vienkārši panākt savstarpēju sapratni par koordinācijas noteikumiem. Turklāt, lai koordinācija būtu noturīga, ir nepieciešami trīs nosacījumi. Pirmkārt, uzņēmumiem, kuri iesaistās koordinācijā, ir jāspēj pietiekamā mērā uzraudzīt, vai koordinācijas noteikumi tiek ievēroti. Otrkārt, disciplīnas priekšnoteikums ir preventīvie mehānismi, kurus var izmantot, ja tiek konstatēti pārkāpumi. Treškārt, neiesaistīto personu, piemēram, pašreizējo un turpmāko konkurentu, kā arī klientu atbildes reakcija nedrīkst apdraudēt no koordinācijas sagaidāmos rezultātus (78). |
| --- | --- |

81.

Koordinācijas izmantošana ir vairāk iespējama tādos tirgos, kur ir relatīvi vienkārši panākt savstarpēju sapratni par koordinācijas noteikumiem. Turklāt, lai koordinācija būtu noturīga, ir nepieciešami trīs nosacījumi. Pirmkārt, uzņēmumiem, kuri iesaistās koordinācijā, ir jāspēj pietiekamā mērā uzraudzīt, vai koordinācijas noteikumi tiek ievēroti. Otrkārt, disciplīnas priekšnoteikums ir preventīvie mehānismi, kurus var izmantot, ja tiek konstatēti pārkāpumi. Treškārt, neiesaistīto personu, piemēram, pašreizējo un turpmāko konkurentu, kā arī klientu atbildes reakcija nedrīkst apdraudēt no koordinācijas sagaidāmos rezultātus (78).

Vienošanās par koordinācijas noteikumiem

| 82. | Vertikāla apvienošanās var atvieglot uzņēmumiem iepriekšējā posma un pakārtotajā tirgū panākt savstarpēju sapratni par koordinācijas noteikumiem (79). |
| --- | --- |

82.

Vertikāla apvienošanās var atvieglot uzņēmumiem iepriekšējā posma un pakārtotajā tirgū panākt savstarpēju sapratni par koordinācijas noteikumiem (79).

| 83. | Piemēram, ja vertikāla apvienošanās rada norobežošanu (80), tās rezultātā efektīvo konkurentu skaits tirgū samazinās. Vispārīgā gadījumā dalībnieku skaita samazināšanās atvieglo koordināciju pārējo tirgus dalībnieku starpā. |
| --- | --- |

83.

Piemēram, ja vertikāla apvienošanās rada norobežošanu (80), tās rezultātā efektīvo konkurentu skaits tirgū samazinās. Vispārīgā gadījumā dalībnieku skaita samazināšanās atvieglo koordināciju pārējo tirgus dalībnieku starpā.

| 84. | Vertikālas apvienošanās var arī palielināt simetrijas līmeni tirgū aktīvo uzņēmumu starpā (81). Tas var palielināt koordinācijas iespējamību, atvieglojot savstarpējas izpratnes panākšanu par koordinācijas noteikumiem. Līdzīgi, vertikāla integrācija var paaugstināt tirgus pārredzamību, atvieglojot koordināciju atlikušo tirgus dalībnieku starpā. |
| --- | --- |

84.

Vertikālas apvienošanās var arī palielināt simetrijas līmeni tirgū aktīvo uzņēmumu starpā (81). Tas var palielināt koordinācijas iespējamību, atvieglojot savstarpējas izpratnes panākšanu par koordinācijas noteikumiem. Līdzīgi, vertikāla integrācija var paaugstināt tirgus pārredzamību, atvieglojot koordināciju atlikušo tirgus dalībnieku starpā.

| 85. | Bez tam apvienošanās var būt saistīta ar savrupa tirgus uzņēmuma likvidāciju. Savrups uzņēmums ir tāds piegādātājs, kuram ir iemesli nepieņemt koordinētu ražošanu un kurš tādējādi turpina agresīvu konkurenci. Savrupa uzņēmuma vertikāla integrācija var mainīt tā stimulus tādā mērā, ka koordinācija vairs netiek novērsta. |
| --- | --- |

85.

Bez tam apvienošanās var būt saistīta ar savrupa tirgus uzņēmuma likvidāciju. Savrups uzņēmums ir tāds piegādātājs, kuram ir iemesli nepieņemt koordinētu ražošanu un kurš tādējādi turpina agresīvu konkurenci. Savrupa uzņēmuma vertikāla integrācija var mainīt tā stimulus tādā mērā, ka koordinācija vairs netiek novērsta.

Noviržu uzraudzība

| 86. | Vertikāla integrācija var atvieglot koordināciju, palielinot tirgus pārskatāmības līmeni uzņēmumu starpā, piekļūstot svarīgai informācijai par konkurentiem vai arī atvieglojot cenu noteikšanas uzraudzību. Šādas bažas var rasties, piemēram, gadījumā, ja cenu pārskatāmības līmenis iepriekšējā posmā ir augstāks nekā pakārtotajā posmā. Tas notiek situācijā, kad cenas gala patērētājiem ir publiski pieejamas, bet darījumi starpposma tirgū ir konfidenciāli. Vertikāla integrācija var nodrošināt iepriekšējā posma ražotājiem kontroli pār gala cenām un tādējādi iespēju efektīvāk uzraudzīt novirzes. |
| --- | --- |

86.

Vertikāla integrācija var atvieglot koordināciju, palielinot tirgus pārskatāmības līmeni uzņēmumu starpā, piekļūstot svarīgai informācijai par konkurentiem vai arī atvieglojot cenu noteikšanas uzraudzību. Šādas bažas var rasties, piemēram, gadījumā, ja cenu pārskatāmības līmenis iepriekšējā posmā ir augstāks nekā pakārtotajā posmā. Tas notiek situācijā, kad cenas gala patērētājiem ir publiski pieejamas, bet darījumi starpposma tirgū ir konfidenciāli. Vertikāla integrācija var nodrošināt iepriekšējā posma ražotājiem kontroli pār gala cenām un tādējādi iespēju efektīvāk uzraudzīt novirzes.

| 87. | Izraisot norobežošanu, vertikāla apvienošanās var radīt arī efektīvu konkurentu skaita samazināšanos tirgū. Tirgus dalībnieku skaita samazināšanās var atvieglot savstarpēju darbības uzraudzību tirgū. |
| --- | --- |

87.

Izraisot norobežošanu, vertikāla apvienošanās var radīt arī efektīvu konkurentu skaita samazināšanos tirgū. Tirgus dalībnieku skaita samazināšanās var atvieglot savstarpēju darbības uzraudzību tirgū.

Preventīvi mehānismi

| 88. | Vertikālas apvienošanās var ietekmēt koordinēšanā iesaistīto uzņēmumu stimulu ievērot koordinācijas noteikumus. Piemēram, vertikāli integrēta uzņēmuma stāvoklis var būt izdevīgāks, lai efektīvi sodītu konkurentu uzņēmumus, ja tie atkāpjas no koordinācijas noteikumiem, jo vertikāli integrētais uzņēmums ir vai nu to svarīgs klients, vai piegādātājs (82). |
| --- | --- |

88.

Vertikālas apvienošanās var ietekmēt koordinēšanā iesaistīto uzņēmumu stimulu ievērot koordinācijas noteikumus. Piemēram, vertikāli integrēta uzņēmuma stāvoklis var būt izdevīgāks, lai efektīvi sodītu konkurentu uzņēmumus, ja tie atkāpjas no koordinācijas noteikumiem, jo vertikāli integrētais uzņēmums ir vai nu to svarīgs klients, vai piegādātājs (82).

Koordinēšanā neiesaistīto dalībnieku reakcija

| 89. | Vertikālas apvienošanās var mazināt koordinēšanā neiesaistīto dalībnieku iespējas izjaukt koordināciju, palielinot šķēršļus iekļūšanai tirgū vai citādi ierobežojot koordinēšanā neiesaistīto dalībnieku spēju konkurēt. |
| --- | --- |

89.

Vertikālas apvienošanās var mazināt koordinēšanā neiesaistīto dalībnieku iespējas izjaukt koordināciju, palielinot šķēršļus iekļūšanai tirgū vai citādi ierobežojot koordinēšanā neiesaistīto dalībnieku spēju konkurēt.

| 90. | Vertikāla apvienošanās var būt saistīta arī ar kādas tirgū esoša svarīga šķēršļa likvidāciju. Ja iepriekšējā posma uzņēmumi uzskata pārdošanu konkrētam pircējam par pietiekami svarīgu, tiem var būt stimuls atkāpties no koordinācijas noteikumiem, lai saglabātu savu uzņēmējdarbību. Līdzīgi, lielam pircējam var būt iespēja aicināt koordinēšanā iesaistītos uzņēmumus atkāpties no šādiem noteikumiem, koncentrējot lielu daļu savu pieprasījumu pie viena piegādātāja vai piedāvājot ilgtermiņa līgumus. Šāda pircēja ieguve var palielināt koordinācijas risku tirgū. |
| --- | --- |

90.

Vertikāla apvienošanās var būt saistīta arī ar kādas tirgū esoša svarīga šķēršļa likvidāciju. Ja iepriekšējā posma uzņēmumi uzskata pārdošanu konkrētam pircējam par pietiekami svarīgu, tiem var būt stimuls atkāpties no koordinācijas noteikumiem, lai saglabātu savu uzņēmējdarbību. Līdzīgi, lielam pircējam var būt iespēja aicināt koordinēšanā iesaistītos uzņēmumus atkāpties no šādiem noteikumiem, koncentrējot lielu daļu savu pieprasījumu pie viena piegādātāja vai piedāvājot ilgtermiņa līgumus. Šāda pircēja ieguve var palielināt koordinācijas risku tirgū.

V.   KONGLOMERĀCIJAS

| 91. | Konglomerācija ir apvienošanās starp uzņēmumiem, kuru attiecības nav ne skaidri horizontālas (kā konkurentiem vienā tirgū), ne vertikālas (kā piegādātājam un klientam). Praksē uzmanība tiek koncentrēta uz apvienošanos starp uzņēmumiem, kas ir aktīvi cieši saistītos tirgos (83) (piemēram, apvienošanās, kurā iesaistīti savstarpēji papildinošu ražojumu vai tādu ražojumu ražotāji, kas pieder pie izstrādājumu klāsta, ko parasti iegādājas vieni un tie paši klienti vienam un tam pašam izmantojumam). |
| --- | --- |

91.

Konglomerācija ir apvienošanās starp uzņēmumiem, kuru attiecības nav ne skaidri horizontālas (kā konkurentiem vienā tirgū), ne vertikālas (kā piegādātājam un klientam). Praksē uzmanība tiek koncentrēta uz apvienošanos starp uzņēmumiem, kas ir aktīvi cieši saistītos tirgos (83) (piemēram, apvienošanās, kurā iesaistīti savstarpēji papildinošu ražojumu vai tādu ražojumu ražotāji, kas pieder pie izstrādājumu klāsta, ko parasti iegādājas vieni un tie paši klienti vienam un tam pašam izmantojumam).

| 92. | Lai gan tiek atzīts, ka konglomerācija vairumā apstākļu neizraisa nekādas konkurences problēmas, noteiktos specifiskos gadījumos kaitējums konkurencei var tikt nodarīts. Veicot novērtējumu, Komisija ņems vērā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko izraisa konglomerāta izveidošanās, gan arī konkurencei labvēlīgo ietekmi, kas balstīta uz pušu pamatoto efektivitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

92.

Lai gan tiek atzīts, ka konglomerācija vairumā apstākļu neizraisa nekādas konkurences problēmas, noteiktos specifiskos gadījumos kaitējums konkurencei var tikt nodarīts. Veicot novērtējumu, Komisija ņems vērā gan iespējamo pret konkurenci vērsto ietekmi, ko izraisa konglomerāta izveidošanās, gan arī konkurencei labvēlīgo ietekmi, kas balstīta uz pušu pamatoto efektivitātes pieaugumu.

A.   Nekoordinēta ietekme: norobežošana

| 93. | Lielākās bažas konglomerācijas sakarā ir saistītas ar norobežošanu. Ražojumu apvienošana saistītos tirgos var nodrošināt apvienotajam uzņēmumam spēju un stimulu izlīdzināt (84) spēcīgu tirgus pozīciju vairāku tirgu starpā, izmantojot komplektēšanu, sasaistīšanu un cita veida izslēdzošas metodes (85). Komplektēšana un sasaistīšana ir plaši izplatītas metodes, kam bieži nav pret konkurenci vērstu seku. Uzņēmumi izmanto komplektēšanu un sasaistīšanu, lai piedāvātu saviem klientiem labākus ražojumus vai izmaksu ziņā efektīvākus darījumus. Tomēr noteiktos apstākļos šīs metodes var mazināt faktisko vai potenciālo konkurentu spēju un stimulus konkurēt. Tas var mazināt konkurences spiedienu, ko izjūt apvienotais uzņēmums, un ļaut tam paaugstināt cenas. |
| --- | --- |

93.

Lielākās bažas konglomerācijas sakarā ir saistītas ar norobežošanu. Ražojumu apvienošana saistītos tirgos var nodrošināt apvienotajam uzņēmumam spēju un stimulu izlīdzināt (84) spēcīgu tirgus pozīciju vairāku tirgu starpā, izmantojot komplektēšanu, sasaistīšanu un cita veida izslēdzošas metodes (85). Komplektēšana un sasaistīšana ir plaši izplatītas metodes, kam bieži nav pret konkurenci vērstu seku. Uzņēmumi izmanto komplektēšanu un sasaistīšanu, lai piedāvātu saviem klientiem labākus ražojumus vai izmaksu ziņā efektīvākus darījumus. Tomēr noteiktos apstākļos šīs metodes var mazināt faktisko vai potenciālo konkurentu spēju un stimulus konkurēt. Tas var mazināt konkurences spiedienu, ko izjūt apvienotais uzņēmums, un ļaut tam paaugstināt cenas.

| 94. | Novērtējot šāda scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, izskata, vai apvienotais uzņēmums spēs norobežot savus konkurentus, otrkārt, vai tam būs ekonomisks stimuls to darīt, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būs būtiska negatīva ietekme uz konkurenci, kas nodarīs kaitējumu patērētājiem (86). Praksē šos faktorus bieži izskata vienlaicīgi, jo tie ir savā starpā cieši saistīti. |
| --- | --- |

94.

Novērtējot šāda scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, izskata, vai apvienotais uzņēmums spēs norobežot savus konkurentus, otrkārt, vai tam būs ekonomisks stimuls to darīt, un treškārt, vai norobežošanas stratēģijai būs būtiska negatīva ietekme uz konkurenci, kas nodarīs kaitējumu patērētājiem (86). Praksē šos faktorus bieži izskata vienlaicīgi, jo tie ir savā starpā cieši saistīti.

A.   Spēja izmantot norobežošanu

| 95. | Tiešākais veids, kā apvienotais uzņēmums var izmantot savu ietekmi vienā tirgū, lai norobežotu konkurentus citā tirgū, ir tādu pārdošanas noteikumu noteikšana, kas sasaista ražojumus atsevišķajos tirgos. Vistiešāk to dara ar komplektēšanas vai sasaistīšanas palīdzību. |
| --- | --- |

95.

Tiešākais veids, kā apvienotais uzņēmums var izmantot savu ietekmi vienā tirgū, lai norobežotu konkurentus citā tirgū, ir tādu pārdošanas noteikumu noteikšana, kas sasaista ražojumus atsevišķajos tirgos. Vistiešāk to dara ar komplektēšanas vai sasaistīšanas palīdzību.

| 96. | “Komplektēšana” parasti raksturo to, kādā veidā apvienotais uzņēmums ražojumus piedāvā un nosaka to cenu. Šajā sakarā var izšķirt tīru komplektēšanu un jauktu komplektēšanu. Tīras komplektēšanas gadījumā ražojumus noteiktās proporcijās pārdod tikai kopā. Izmantojot jauktu komplektēšanu, ražojumi ir pieejami arī atsevišķi, taču atsevišķo cenu summa ir lielāka par sasaiņoto cenu (87). Atlaides, kas atkarīgas no citu preču iegādes, var uzskatīt par jauktas komplektēšanas formu. |
| --- | --- |

96.

“Komplektēšana” parasti raksturo to, kādā veidā apvienotais uzņēmums ražojumus piedāvā un nosaka to cenu. Šajā sakarā var izšķirt tīru komplektēšanu un jauktu komplektēšanu. Tīras komplektēšanas gadījumā ražojumus noteiktās proporcijās pārdod tikai kopā. Izmantojot jauktu komplektēšanu, ražojumi ir pieejami arī atsevišķi, taču atsevišķo cenu summa ir lielāka par sasaiņoto cenu (87). Atlaides, kas atkarīgas no citu preču iegādes, var uzskatīt par jauktas komplektēšanas formu.

| 97. | “Sasaistīšana” parasti raksturo situācijas, kad patērētājiem, kas nopērk vienu preci (saistošā prece), ir nepieciešams pirkt arī citu preci no šā ražotāja (saistītā prece). Sasaistīšana var notikt, balstoties gan uz tehniskiem, gan līgumiskiem nosacījumiem. Piemēram, tehniska sasaistīšana notiek tādā gadījumā, ja saistošais ražojums ir konstruēts tādā veidā, ka tas darbojas tikai kopā ar saistīto ražojumu (nevis ar konkurentu piedāvātajām alternatīvām). Līgumiskā sasaistīšana nozīmē, ka, pērkot saistošo preci, klients apņemas iegādāties saistīto ražojumu (nevis konkurentu piedāvātās alternatīvas). |
| --- | --- |

97.

“Sasaistīšana” parasti raksturo situācijas, kad patērētājiem, kas nopērk vienu preci (saistošā prece), ir nepieciešams pirkt arī citu preci no šā ražotāja (saistītā prece). Sasaistīšana var notikt, balstoties gan uz tehniskiem, gan līgumiskiem nosacījumiem. Piemēram, tehniska sasaistīšana notiek tādā gadījumā, ja saistošais ražojums ir konstruēts tādā veidā, ka tas darbojas tikai kopā ar saistīto ražojumu (nevis ar konkurentu piedāvātajām alternatīvām). Līgumiskā sasaistīšana nozīmē, ka, pērkot saistošo preci, klients apņemas iegādāties saistīto ražojumu (nevis konkurentu piedāvātās alternatīvas).

| 98. | Lai noteiktu, vai kāds no šiem līdzekļiem pārdošanas saistīšanai atsevišķos tirgos ir pieejams apvienotajam uzņēmumam, svarīgs var būt ražojumu raksturojums. Piemēram, pastāv ļoti neliela tīrās komplektēšanas iespējamība, ja ražojumi netiek pirkti vienlaicīgi vai tos nepērk vieni un tie paši klienti (88). Līdzīgi tehniska sasaistīšana ir iespējama tikai noteiktās nozarēs. |
| --- | --- |

98.

Lai noteiktu, vai kāds no šiem līdzekļiem pārdošanas saistīšanai atsevišķos tirgos ir pieejams apvienotajam uzņēmumam, svarīgs var būt ražojumu raksturojums. Piemēram, pastāv ļoti neliela tīrās komplektēšanas iespējamība, ja ražojumi netiek pirkti vienlaicīgi vai tos nepērk vieni un tie paši klienti (88). Līdzīgi tehniska sasaistīšana ir iespējama tikai noteiktās nozarēs.

| 99. | Lai varētu norobežot konkurentus, jaunajam uzņēmumam vienā no attiecīgajiem tirgiem ir jābūt ievērojamai ietekmei, kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli. Sasaistīšanas un komplektēšanas ietekme var būt būtiska tikai tādā gadījumā, ja vismaz vienu no komplektēšanā iesaistīto pušu ražojumiem daudzi klienti uzskata par īpaši svarīgu un šim ražojumam ir visai maz atbilstošu alternatīvu, piemēram, ražojuma diferenciācijas dēļ (89) vai konkurentu jaudu ierobežojumu dēļ. |
| --- | --- |

99.

Lai varētu norobežot konkurentus, jaunajam uzņēmumam vienā no attiecīgajiem tirgiem ir jābūt ievērojamai ietekmei, kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli. Sasaistīšanas un komplektēšanas ietekme var būt būtiska tikai tādā gadījumā, ja vismaz vienu no komplektēšanā iesaistīto pušu ražojumiem daudzi klienti uzskata par īpaši svarīgu un šim ražojumam ir visai maz atbilstošu alternatīvu, piemēram, ražojuma diferenciācijas dēļ (89) vai konkurentu jaudu ierobežojumu dēļ.

| 100. | Bez tam, norobežošana rada potenciālas bažas tikai tādā gadījumā, ja attiecīgajiem individuālajiem ražojumiem ir liela kopīgā klientu bāze. Jo vairāk klientu parasti pērk abus ražojumus (nevis tikai vienu no tiem), jo lielāku atsevišķo ražojumu pieprasījuma daļu var ietekmēt, izmantojot sasaistīšanu vai komplektēšanu. Šāda atbilstībai pirkšanas uzvedībā lielāka varbūtība ir gadījumos, kad attiecīgie ražojumi ir savstarpēji papildinoši. |
| --- | --- |

100.

Bez tam, norobežošana rada potenciālas bažas tikai tādā gadījumā, ja attiecīgajiem individuālajiem ražojumiem ir liela kopīgā klientu bāze. Jo vairāk klientu parasti pērk abus ražojumus (nevis tikai vienu no tiem), jo lielāku atsevišķo ražojumu pieprasījuma daļu var ietekmēt, izmantojot sasaistīšanu vai komplektēšanu. Šāda atbilstībai pirkšanas uzvedībā lielāka varbūtība ir gadījumos, kad attiecīgie ražojumi ir savstarpēji papildinoši.

| 101. | Vispār sasaistīšanas un komplektēšanas radītā ierobežojošā ietekme drīzāk būs vairāk izteikta tādās nozarēs, kur pastāv apjomradīti ietaupījumi un pieprasījuma modelis konkrētā brīdī izraisa dinamisku ietekmi turpmākiem piegādes noteikumiem tirgū. Jāievēro, ka gadījumā, ja savstarpēji papildinošu preču piegādātājam ir ietekme vienā no ražojumu (A ražojums) tirgiem, lēmuma par sasaistīšanu vai komplektēšanu rezultātā var samazināties papildinošās preces (B ražojums) neintegrēto piegādātāju pārdošanas apjoms. Ja ir iesaistītas arī tīkla darbības (90), tas būtiski mazinās konkurenta iespējas paplašināt B ražojuma pārdošanas apjomu nākotnē. Vai arī, ja potenciālie jaunpienācēji plāno iekļūt papildinošā ražojuma tirgū, apvienotā uzņēmuma lēmums par sasaistīšanu var šādu iekļūšanu kavēt. Savukārt, papildinošo ražojumu, ar kuriem iespējama kombinēšana, ierobežota pieejamība var kalpot kā kavējošs faktors potenciālo jaunpienācēju vēlmei iekļūt A tirgū. |
| --- | --- |

101.

Vispār sasaistīšanas un komplektēšanas radītā ierobežojošā ietekme drīzāk būs vairāk izteikta tādās nozarēs, kur pastāv apjomradīti ietaupījumi un pieprasījuma modelis konkrētā brīdī izraisa dinamisku ietekmi turpmākiem piegādes noteikumiem tirgū. Jāievēro, ka gadījumā, ja savstarpēji papildinošu preču piegādātājam ir ietekme vienā no ražojumu (A ražojums) tirgiem, lēmuma par sasaistīšanu vai komplektēšanu rezultātā var samazināties papildinošās preces (B ražojums) neintegrēto piegādātāju pārdošanas apjoms. Ja ir iesaistītas arī tīkla darbības (90), tas būtiski mazinās konkurenta iespējas paplašināt B ražojuma pārdošanas apjomu nākotnē. Vai arī, ja potenciālie jaunpienācēji plāno iekļūt papildinošā ražojuma tirgū, apvienotā uzņēmuma lēmums par sasaistīšanu var šādu iekļūšanu kavēt. Savukārt, papildinošo ražojumu, ar kuriem iespējama kombinēšana, ierobežota pieejamība var kalpot kā kavējošs faktors potenciālo jaunpienācēju vēlmei iekļūt A tirgū.

| 102. | Var atzīmēt arī to, ka ierobežošanas iespējas parasti ir mazākas, ja apvienošanas dalībnieki nevar uzņemties saistības saglabāt savu komplektēšanas vai sasaistīšanas stratēģiju ilgtermiņā, piemēram, izmantojot tehnisku komplektēšanu vai sasaistīšanu, no kuras atteikties ir dārgi. |
| --- | --- |

102.

Var atzīmēt arī to, ka ierobežošanas iespējas parasti ir mazākas, ja apvienošanas dalībnieki nevar uzņemties saistības saglabāt savu komplektēšanas vai sasaistīšanas stratēģiju ilgtermiņā, piemēram, izmantojot tehnisku komplektēšanu vai sasaistīšanu, no kuras atteikties ir dārgi.

| 103. | Veicot novērtēšanu, Komisija balstīsies uz pieejamo informāciju un ņems vērā, vai pastāv efektīvas un savlaicīgas reakcijas stratēģija, ko varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Viens no šādiem piemēriem ir situācija, kad komplektēšanas stratēģiju kompensē atsevišķo ražojumu ražotāji, apvienojot savus piedāvājumus, padarot tos pievilcīgākus klientiem (91). Bez tam pastāv mazāka iespējamība, ka komplektēšana izraisīs norobežošanu, ja kāds no uzņēmumiem tirgū pirks komplektētos ražojumus un rentabli pārdos tos nekomplektētus. Papildus tam konkurenti var pieņemt lēmumu par agresīvāku cenu noteikšanu, lai saglabātu tirgus daļu, mazinot norobežošanas ietekmi (92). |
| --- | --- |

103.

Veicot novērtēšanu, Komisija balstīsies uz pieejamo informāciju un ņems vērā, vai pastāv efektīvas un savlaicīgas reakcijas stratēģija, ko varētu izmantot konkurentu uzņēmumi. Viens no šādiem piemēriem ir situācija, kad komplektēšanas stratēģiju kompensē atsevišķo ražojumu ražotāji, apvienojot savus piedāvājumus, padarot tos pievilcīgākus klientiem (91). Bez tam pastāv mazāka iespējamība, ka komplektēšana izraisīs norobežošanu, ja kāds no uzņēmumiem tirgū pirks komplektētos ražojumus un rentabli pārdos tos nekomplektētus. Papildus tam konkurenti var pieņemt lēmumu par agresīvāku cenu noteikšanu, lai saglabātu tirgus daļu, mazinot norobežošanas ietekmi (92).

| 104. | Klientiem var būt spēcīga motivācija pirkt vairākus attiecīgos ražojumus no viena avota (iepirkšanās vienuviet), nevis no daudziem piegādātājiem, piemēram, tāpēc, ka tas samazina darījumu izmaksas. Tas fakts, ka apvienotajam uzņēmumam ir plašs ražojumu klāsts vai portfelis, pats par sevi nerada konkurences bažas (93). |
| --- | --- |

104.

Klientiem var būt spēcīga motivācija pirkt vairākus attiecīgos ražojumus no viena avota (iepirkšanās vienuviet), nevis no daudziem piegādātājiem, piemēram, tāpēc, ka tas samazina darījumu izmaksas. Tas fakts, ka apvienotajam uzņēmumam ir plašs ražojumu klāsts vai portfelis, pats par sevi nerada konkurences bažas (93).

B.   Stimuls norobežot

| 105. | Stimuls norobežot konkurentus ar sasaistīšanas vai komplektēšanas palīdzību ir atkarīgs no tā, cik šāda stratēģija ir rentabla. Apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iespējamajām ar savu ražojumu sasaistīšanu vai komplektēšanu saistītajām izmaksām un iespējamo peļņas ieguvumu no tirgus daļas palielināšanas attiecīgajos tirgos, vai iespēja paaugstināt cenu šajos tirgos, izmantojot savu ietekmi tirgū. |
| --- | --- |

105.

Stimuls norobežot konkurentus ar sasaistīšanas vai komplektēšanas palīdzību ir atkarīgs no tā, cik šāda stratēģija ir rentabla. Apvienotajam uzņēmumam ir jāizvēlas kompromisa risinājums starp iespējamajām ar savu ražojumu sasaistīšanu vai komplektēšanu saistītajām izmaksām un iespējamo peļņas ieguvumu no tirgus daļas palielināšanas attiecīgajos tirgos, vai iespēja paaugstināt cenu šajos tirgos, izmantojot savu ietekmi tirgū.

| 106. | Tīra sasaistīšana vai komplektēšana var radīt zaudējumus pašam apvienotajam uzņēmumam. Piemēram, ja ievērojamu skaitu klientu neinteresē iespēja iegādāties komplektu, bet tā vietā viņi dod priekšroku tikai viena ražojuma iegādei (piemēram, izlīdzināšanai izmantotā ražojuma iegādei), šā ražojuma (komplekta ietvaros) pārdošanas apjoms var ievērojami samazināties. Bez tam izlīdzināšanai izmantotā ražojuma izraisīti zaudējumi var rasties, ja klienti, kuri pirms apvienošanās “kombinēja un saskaņoja” apvienošanas dalībnieku izlīdzinošo ražojumu ar cita uzņēmuma ražojumu, nolemj iegādāties konkurentu piedāvāto komplektu, vai arī nepirkt šos ražojumus vispār (94). |
| --- | --- |

106.

Tīra sasaistīšana vai komplektēšana var radīt zaudējumus pašam apvienotajam uzņēmumam. Piemēram, ja ievērojamu skaitu klientu neinteresē iespēja iegādāties komplektu, bet tā vietā viņi dod priekšroku tikai viena ražojuma iegādei (piemēram, izlīdzināšanai izmantotā ražojuma iegādei), šā ražojuma (komplekta ietvaros) pārdošanas apjoms var ievērojami samazināties. Bez tam izlīdzināšanai izmantotā ražojuma izraisīti zaudējumi var rasties, ja klienti, kuri pirms apvienošanās “kombinēja un saskaņoja” apvienošanas dalībnieku izlīdzinošo ražojumu ar cita uzņēmuma ražojumu, nolemj iegādāties konkurentu piedāvāto komplektu, vai arī nepirkt šos ražojumus vispār (94).

| 107. | Šajā kontekstā varētu būt būtiski novērtēt dažādo ražojumu relatīvo vērtību. Piemēram, maz ticams, ka apvienotais uzņēmums vēlēsies piedzīvot pārdošanas apjoma samazināšanos kādā ļoti rentablā tirgū, lai iegūtu tirgus daļas citā tirgū, kur apgrozījums ir relatīvi niecīgs un peļņa pieticīga. |
| --- | --- |

107.

Šajā kontekstā varētu būt būtiski novērtēt dažādo ražojumu relatīvo vērtību. Piemēram, maz ticams, ka apvienotais uzņēmums vēlēsies piedzīvot pārdošanas apjoma samazināšanos kādā ļoti rentablā tirgū, lai iegūtu tirgus daļas citā tirgū, kur apgrozījums ir relatīvi niecīgs un peļņa pieticīga.

| 108. | Taču lēmums par sasaistīšanu un komplektēšanu var palielināt peļņu, iegūstot ietekmi saistīto preču tirgū, nosargājot ietekmi saistošo preču tirgū, vai izmantojot abas šīs iespējas (skatīt C iedaļu). |
| --- | --- |

108.

Taču lēmums par sasaistīšanu un komplektēšanu var palielināt peļņu, iegūstot ietekmi saistīto preču tirgū, nosargājot ietekmi saistošo preču tirgū, vai izmantojot abas šīs iespējas (skatīt C iedaļu).

| 109. | Veicot apvienotā uzņēmuma iespējamo stimulu novērtējumu, Komisija var ņemt vērā arī citus faktorus, piemēram, apvienotā uzņēmuma īpašuma struktūru (95), tirgū iepriekš izmantoto stratēģiju un iekšējo stratēģisko dokumentu, piemēram, uzņēmējdarbības plāna, saturu. |
| --- | --- |

109.

Veicot apvienotā uzņēmuma iespējamo stimulu novērtējumu, Komisija var ņemt vērā arī citus faktorus, piemēram, apvienotā uzņēmuma īpašuma struktūru (95), tirgū iepriekš izmantoto stratēģiju un iekšējo stratēģisko dokumentu, piemēram, uzņēmējdarbības plāna, saturu.

| 110. | Ja apvienotā uzņēmuma īpašas rīcības izmantošana ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan šādas rīcības stimulus, gan arī faktorus, kas varētu šādus stimulus mazināt vai pat likvidēt, tostarp paredzot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga (96). |
| --- | --- |

110.

Ja apvienotā uzņēmuma īpašas rīcības izmantošana ir būtisks solis norobežošanas procesā, Komisija izskata gan šādas rīcības stimulus, gan arī faktorus, kas varētu šādus stimulus mazināt vai pat likvidēt, tostarp paredzot iespēju, ka šāda rīcība varētu būt nelikumīga (96).

C.   Iespējamā vispārējā ietekme uz cenām un izvēli

| 111. | Sasaistīšanas un komplektēšanas rezultātā var būtiski samazināties viena komponenta konkurentu pārdošanas iespējas tirgū. Konkurentu pārdošanas apjoma samazināšanās pati par sevi nav problēma. Tomēr atsevišķās nozarēs gadījumā, ja šis samazinājums ir pietiekami nozīmīgs, tas var mazināt konkurentu spēju un stimulu konkurēt. Tas var ļaut apvienotajam uzņēmumam iegūt ietekmi tirgū (komplektētās vai saistītās preces tirgū) un/vai saglabāt ietekmi tirgū (saistošās vai izlīdzinošās preces tirgū). |
| --- | --- |

111.

Sasaistīšanas un komplektēšanas rezultātā var būtiski samazināties viena komponenta konkurentu pārdošanas iespējas tirgū. Konkurentu pārdošanas apjoma samazināšanās pati par sevi nav problēma. Tomēr atsevišķās nozarēs gadījumā, ja šis samazinājums ir pietiekami nozīmīgs, tas var mazināt konkurentu spēju un stimulu konkurēt. Tas var ļaut apvienotajam uzņēmumam iegūt ietekmi tirgū (komplektētās vai saistītās preces tirgū) un/vai saglabāt ietekmi tirgū (saistošās vai izlīdzinošās preces tirgū).

| 112. | Norobežošana var jo īpaši kavēt potenciālo konkurentu iekļūšanu tirgū. Tas var notikt konkrētā tirgū, ja potenciālo konkurentu plānotie pārdošanas apjomi šajā tirgū samazinās līdz tādam līmenim, kas ir zemāks par minimālo darbībai nepieciešamo mērogu. Papildinošu ražojumu gadījumā iekļūšanas vienā tirgū kavēšana, izmantojot sasaistīšanu vai komplektēšanu, var dot iespēju apvienotajam uzņēmumam kavēt iekļūšanu arī citā tirgū, ja komplektēšana vai sasaistīšana piespiež potenciālos konkurentus vienlaicīgi darboties abu ražojumu tirgos, nevis tikai vienā no tiem vai secīgi abos pēc kārtas. Šādai situācijai var būt nozīmīga ietekme, jo īpaši tajās nozarēs, kur pieprasījuma modelim noteiktajā laikā ir dinamiska ietekme uz turpmākiem piegādes nosacījumiem šajā tirgū. |
| --- | --- |

112.

Norobežošana var jo īpaši kavēt potenciālo konkurentu iekļūšanu tirgū. Tas var notikt konkrētā tirgū, ja potenciālo konkurentu plānotie pārdošanas apjomi šajā tirgū samazinās līdz tādam līmenim, kas ir zemāks par minimālo darbībai nepieciešamo mērogu. Papildinošu ražojumu gadījumā iekļūšanas vienā tirgū kavēšana, izmantojot sasaistīšanu vai komplektēšanu, var dot iespēju apvienotajam uzņēmumam kavēt iekļūšanu arī citā tirgū, ja komplektēšana vai sasaistīšana piespiež potenciālos konkurentus vienlaicīgi darboties abu ražojumu tirgos, nevis tikai vienā no tiem vai secīgi abos pēc kārtas. Šādai situācijai var būt nozīmīga ietekme, jo īpaši tajās nozarēs, kur pieprasījuma modelim noteiktajā laikā ir dinamiska ietekme uz turpmākiem piegādes nosacījumiem šajā tirgū.

| 113. | Apvienošanās var būtiski ietekmēt efektīvu konkurenci tikai tādā gadījumā, ja apvienošanās rezultātā radītā norobežošana ietekmē pietiekami lielu tirgus apjoma daļu. Ja saglabājas efektīvi viena ražojuma tirgus dalībnieki jebkurā no tirgiem, maz ticams, ka pēc konglomerāta izveidošanās konkurence pavājināsies. Tas pats attiecas uz situāciju, kad saglabājas tikai daži viena ražojuma konkurenti, taču viņiem ir spēja un stimuls paplašināt ražošanu. |
| --- | --- |

113.

Apvienošanās var būtiski ietekmēt efektīvu konkurenci tikai tādā gadījumā, ja apvienošanās rezultātā radītā norobežošana ietekmē pietiekami lielu tirgus apjoma daļu. Ja saglabājas efektīvi viena ražojuma tirgus dalībnieki jebkurā no tirgiem, maz ticams, ka pēc konglomerāta izveidošanās konkurence pavājināsies. Tas pats attiecas uz situāciju, kad saglabājas tikai daži viena ražojuma konkurenti, taču viņiem ir spēja un stimuls paplašināt ražošanu.

| 114. | Ietekme uz konkurenci ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, kompensējošo pirktspēju (97) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma un pakārtotajā tirgū (98). |
| --- | --- |

114.

Ietekme uz konkurenci ir jānovērtē, ņemot vērā arī kompensējošos faktorus, piemēram, kompensējošo pirktspēju (97) un iespējamību, ka iekļūšana tirgū saglabās efektīvu konkurenci iepriekšējā posma un pakārtotajā tirgū (98).

| 115. | Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos efektivitātes ieguvumus (99). |
| --- | --- |

115.

Tāpat arī ietekme uz konkurenci ir jāvērtē, ņemot vērā apvienošanās dalībnieku pamatotos efektivitātes ieguvumus (99).

| 116. | Daudzi no efektivitātes uzlabojumiem, kas noteikti saistībā ar vertikālo apvienošanos, pēc analoģijas var attiekties arī uz konglomerāciju, kas saistīta ar papildinošiem ražojumiem. |
| --- | --- |

116.

Daudzi no efektivitātes uzlabojumiem, kas noteikti saistībā ar vertikālo apvienošanos, pēc analoģijas var attiekties arī uz konglomerāciju, kas saistīta ar papildinošiem ražojumiem.

| 117. | Proti, ja papildinošo preču ražotāji cenas nosaka neatkarīgi, viņi neņem vērā sava ražojuma cenas samazināšanās pozitīvo ietekmi uz cita ražojuma pārdošanas apjomu. Atkarībā no tirgus apstākļiem apvienots uzņēmums var internalizēt šādu ietekmi un tam var būt noteikts stimuls pazemināt peļņas procentu, ja tā tiek iegūta lielāka vispārējā peļņa (šo stimulu bieži dēvē par “Cournot ietekmi”). Lielākajā daļā gadījumu apvienotais uzņēmums maksimāli izmantos šo ietekmi ar jauktas komplektēšanas palīdzību, t. i., padarot cenas pazeminājumu atkarīgu no tā, vai klients pērk no apvienotā uzņēmuma arī citus ražojumus, vai ne (100). |
| --- | --- |

117.

Proti, ja papildinošo preču ražotāji cenas nosaka neatkarīgi, viņi neņem vērā sava ražojuma cenas samazināšanās pozitīvo ietekmi uz cita ražojuma pārdošanas apjomu. Atkarībā no tirgus apstākļiem apvienots uzņēmums var internalizēt šādu ietekmi un tam var būt noteikts stimuls pazemināt peļņas procentu, ja tā tiek iegūta lielāka vispārējā peļņa (šo stimulu bieži dēvē par “Cournot ietekmi”). Lielākajā daļā gadījumu apvienotais uzņēmums maksimāli izmantos šo ietekmi ar jauktas komplektēšanas palīdzību, t. i., padarot cenas pazeminājumu atkarīgu no tā, vai klients pērk no apvienotā uzņēmuma arī citus ražojumus, vai ne (100).

| 118. | Specifiska konglomerācijas pazīme ir tā, ka tā var sniegt izmaksu ietaupījumu apjomradīta ietaupījuma veidā (vai nu ražošanas, vai patēriņa pusē), padarot izdevīgāku preču piegādi kopā, nevis atsevišķi (101). Piemēram, var būt efektīvāk atsevišķus komponentus piedāvāt tirgū kā komplektu, nevis atsevišķi. Vērtības paaugstināšanos klientam var noteikt papildinošo komponentu labāka savietojamība un kvalitātes garantija. Šāds apjomradīts ietaupījums ir nepieciešams, taču tas nav pietiekams priekšnosacījums, lai nodrošinātu sasaistīšanas vai komplektēšanas efektivitātes pamatojumu. Ieguvumus, ko sniedz apjomradīts ietaupījums, bieži var izmantot bez tehniskas vai līgumiskas komplektēšanas. |
| --- | --- |

118.

Specifiska konglomerācijas pazīme ir tā, ka tā var sniegt izmaksu ietaupījumu apjomradīta ietaupījuma veidā (vai nu ražošanas, vai patēriņa pusē), padarot izdevīgāku preču piegādi kopā, nevis atsevišķi (101). Piemēram, var būt efektīvāk atsevišķus komponentus piedāvāt tirgū kā komplektu, nevis atsevišķi. Vērtības paaugstināšanos klientam var noteikt papildinošo komponentu labāka savietojamība un kvalitātes garantija. Šāds apjomradīts ietaupījums ir nepieciešams, taču tas nav pietiekams priekšnosacījums, lai nodrošinātu sasaistīšanas vai komplektēšanas efektivitātes pamatojumu. Ieguvumus, ko sniedz apjomradīts ietaupījums, bieži var izmantot bez tehniskas vai līgumiskas komplektēšanas.

B.   Koordinēta ietekme

| 119. | Noteiktos apstākļos konglomerācija var atvieglot pret konkurenci vērstu koordināciju tirgos arī tādā gadījumā, ja nepastāv vienošanās un netiek realizēta saskaņota darbība Līguma 81. panta izpratnē. Paziņojuma par horizontālo apvienošanos IV iedaļā izklāstītais satvars ir spēkā arī šajā kontekstā. Jo īpaši, pastāv lielāka iespējamība, ka koordinācija veidosies tirgos, kur ir samērā viegli noteikt koordinācijas noteikumus un kur šāda koordinācija ir noturīga. |
| --- | --- |

119.

Noteiktos apstākļos konglomerācija var atvieglot pret konkurenci vērstu koordināciju tirgos arī tādā gadījumā, ja nepastāv vienošanās un netiek realizēta saskaņota darbība Līguma 81. panta izpratnē. Paziņojuma par horizontālo apvienošanos IV iedaļā izklāstītais satvars ir spēkā arī šajā kontekstā. Jo īpaši, pastāv lielāka iespējamība, ka koordinācija veidosies tirgos, kur ir samērā viegli noteikt koordinācijas noteikumus un kur šāda koordinācija ir noturīga.

| 120. | Viens no veidiem, kā konglomerācija var ietekmēt koordinētas darbības iespējamību attiecīgajā tirgū, ir efektīvo konkurentu skaita samazināšana tādā mērā, ka vārdos neizteikta koordinācija kļūst par reālu iespēju. Arī tādā gadījumā, ja konkurenti netiek izslēgti no tirgus, viņi var nonākt neizdevīgākā situācijā. Rezultātā norobežotie konkurenti var necīnīties ar koordinācijas sekām, bet tā vietā izmantot paaugstināta cenu līmeņa priekšrocības. |
| --- | --- |

120.

Viens no veidiem, kā konglomerācija var ietekmēt koordinētas darbības iespējamību attiecīgajā tirgū, ir efektīvo konkurentu skaita samazināšana tādā mērā, ka vārdos neizteikta koordinācija kļūst par reālu iespēju. Arī tādā gadījumā, ja konkurenti netiek izslēgti no tirgus, viņi var nonākt neizdevīgākā situācijā. Rezultātā norobežotie konkurenti var necīnīties ar koordinācijas sekām, bet tā vietā izmantot paaugstināta cenu līmeņa priekšrocības.

| 121. | Bez tam konglomerācija var paaugstināt vairākos tirgos notiekošas konkurences apmērus un nozīmi. Konkurences mijiedarbība vairākos tirgos var paaugstināt disciplinēšanas mehānismu apjomu un efektivitāti, lai nodrošinātu, ka koordinācijas noteikumi tiek ievēroti. |
| --- | --- |

121.

Bez tam konglomerācija var paaugstināt vairākos tirgos notiekošas konkurences apmērus un nozīmi. Konkurences mijiedarbība vairākos tirgos var paaugstināt disciplinēšanas mehānismu apjomu un efektivitāti, lai nodrošinātu, ka koordinācijas noteikumi tiek ievēroti.

---

(1)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 (OV L 24, 29.1.2004, 1. lpp.).

(2)  Termins “koncentrācija”, ko lieto Apvienošanās regulā, ietver dažāda veida darījumus, piemēram, apvienošanās, pārņemšanas, iekļaušanas un atsevišķus kopuzņēmumu veidus. Šā paziņojuma pārējā daļā, ja nav norādīts citādi, terminu “apvienošanās” lietos kā sinonīmu koncentrācijai, un tādējādi tas attieksies uz visiem minētajiem darījumu veidiem.

(3)  Pamatnostādnes par apvienošanos, kurās iesaistīti uzņēmumi, kas ir faktiskie vai potenciālie konkurenti vienā un tajā pašā tirgū (“horizontālā apvienošanās”), ir sniegtas Komisijas Paziņojumā “Pamatnostādnes par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par uzņēmumu koncentrāciju kontroli” (OV C 31, 5.2.2004, 5. lpp.) (“Paziņojums par horizontālo apvienošanos”).

(4)  Šajā dokumentā termini “pakārtots” un “iepriekšējā posma” ir izmantoti, lai raksturotu (potenciālās) komerciālās attiecības, kas var pastāvēt starp apvienojamajiem uzņēmumiem. Vispār komerciālās attiecības ir tādas, ka “pakārtots” uzņēmums pērk saražoto produkciju no “iepriekšējā posma” uzņēmuma un izmanto to par izejmateriālu savā ražošanas procesā, kura ražojumus pēc tam pārdod saviem klientiem. Tirgu, kurā notiek tādi darījumi, sauc par starpposma tirgu (iepriekšējā posma tirgu). Otru tirgus veidu sauc par pakārtoto tirgu.

(5)  Atšķirība starp konglomerāciju un horizontālu apvienošanos var būt skaidri neizteikta, piemēram, ja konglomerācija ietver ražojumus, kas savā starpā ir vāji izteikti aizvietotāji. Tas pats attiecas uz atšķirību starp konglomerāta apvienošanos un vertikālu apvienošanos. Piemēram, ražojumus var piegādāt daži uzņēmumi, kur izejmateriāli jau ir integrēti (vertikālas attiecības), bet citi ražotāji atstāj klientu ziņā izvēli un iespēju pašiem kombinēt izejmateriālus (konglomerāta attiecības).

(6)  Piemēram, dažos tirgos iepriekšējā posma un pakārtotie uzņēmumi bieži ir potenciālie jaunpienācēji, kas atrodas izdevīgā situācijā. Sk., piemēram, elektroenerģijas un gāzes nozarē: Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004). Tas pats attiecas uz papildinošu ražojumu ražotājiem. Sk., piemēram, šķidrumu iepakojuma nozarē: Lieta COMP/M.2416 — TetraLaval/Sidel (2001).

(7)  Pamatnostādnes par apvienošanos ar potenciālo konkurentu novērtēšanu ir sniegtas Paziņojumā par horizontālo apvienošanos, konkrēti 58.–60. punktā.

(8)  Šajā dokumentā jēdzienu “paaugstinātas cenas” bieži lieto kā īsu apzīmējumu visiem šiem dažādajiem veidiem, kuros apvienošanās var radīt kaitējumu konkurencei. Būtu jāuzskata, ka šis jēdziens attiecas arī uz situācijām, kad, piemēram, cenu samazinājums ir mazāks vai cenu samazinājuma iespēja ir mazāka nekā būtu tad, ja apvienošanās nenotiktu.

(9)  Tomēr šāds tiešas konkurences zudums var notikt, ja viens no apvienošanā iesaistītajiem uzņēmumiem ir potenciāls konkurents attiecīgajā tirgū, kur darbojas otrs apvienošanā iesaistītais uzņēmums. Sk. 7. punktu.

(10)  Šajā dokumentā ražojumi un pakalpojumi tiek saukti par “papildinošiem” (vai “ekonomiskie papildinātāji”), ja tie klientam ir vērtīgāki, kad tos izmanto vai patērē kopā, nekā tad, kad tos izmanto vai patērē atsevišķi. Tāpat arī apvienošanos iepriekšējā posma un pakārtoto darbību starpā var uzskatīt par gala ražojumā izmantoto papildinātāju apvienošanu. Piemēram, gan ražošanai, gan izplatīšanai ir savstarpēji papildinoša loma, lai nogādātu ražojumu tirgū.

(11)  Sk. Apvienošanās regulas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un Komisijas paziņojuma “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu” (OV C 101, 27.4.2004, 97. lpp.), 84. punkts.

(12)  Vienu tādas pieejas piemēru var redzēt lietā COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005), kurā Komisija novērtēja darījuma ietekmi divos papildinošos tirgos, kur pārdod elektriskos dzelzceļa ritekļus un vilces elektroiekārtas dzelzceļa ritekļiem, kas uzstādāmas dzelzceļa riteklī. Kaut gan tika apgalvots, ka apvienošanās samazinājusi vilces elektroiekārtu neatkarīgu piegāžu apjomu, tomēr pastāvēja vairāki integrēti piegādātāji, kas spēja piegādāt dzelzceļa ritekļus. Tāpēc Komisija secināja, ka pat tādā gadījumā, ja apvienošanās ietekme uz neatkarīgajiem elektrisko ritekļu ražotājiem būs negatīva, “attiecīgajā dzelzceļa ritekļu pakārtotajā tirgū saglabāsies pietiekama konkurence”.

(13)  Sk. Paziņojuma par horizontālo apvienošanos II iedaļu.

(14)  Izteiciena “paaugstinātas cenas” nozīmi sk. 8. zemsvītras piezīmē.

(15)  Analoģiski tādas apvienošanās gadījumā, par kuru nav paziņots, Komisija vērtēs apvienošanos, ņemot vērā tādus konkurences apstākļus, kādi būtu pastāvējuši, ja apvienošanās nebūtu notikusi.

(16)  Tas var būt īpaši svarīgi gadījumos, kad tirgus atvēršanas rezultātā paredzams efektīvas konkurences pieaugums nākotnē. Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), 457.–463. punkts.

(17)  Sk. VII iedaļu par efektivitāti Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(18)  Sk. arī Paziņojuma par horizontālo apvienošanos III iedaļu. Tirgus daļu aprēķins ir vislielākā mērā atkarīgs no tirgus definīcijas (sk. Komisijas paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.)). Īpaša uzmanība jāievēro gadījumos, kad vertikāli integrēti uzņēmumi veic ražojumu iekšējo piegādi.

(19)  Analoģiski norādījumiem, kas sniegti Komisijas 1999. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2790/1999 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām (OV L 336, 29.12.1999, 21. lpp.), ja apvienotā uzņēmuma tirgus daļa tikai mazliet pārsniedz 30 % robežu vienā tirgū, bet ir būtiski zemāka citos, saistītajos, tirgos, bažu par konkurenci iespējamība ir mazāka.

(20)  Sk. IV un V iedaļu.

(21)  Izteikuma “paaugstinātas cenas” nozīmi sk. 8. zemsvītras piezīmē. Jēdziena “patērētāji” nozīmi sk. 16. punktā.

(22)  Sk. Apvienošanās regulu, 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts attiecīgi par “pieeju piegādātājiem” un “[...] tirgiem”.

(23)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics, COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, COMP/M.4389 — WLR/BST, COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space un Telespazio, COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, un COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace.

(24)  Terminu “izejmateriāli” šeit lieto kā vispārēju apzīmējumu, un tas var ietvert arī pakalpojumus, pieeju infrastruktūrai un pieeju intelektuālā īpašuma tiesībām.

(25)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.1693 — Alcoa/Reynolds (2000), Lieta COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio, 257.–260. punkts.

(26)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.2861 — Siemens/Drägerwerk/JV (2003), Lieta COMP/M.3998 — Axalto, 75. punkts.

(27)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, 127.–130. punkts.

(28)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3868 — Dong/Elsam/Energi E2, Lieta COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen, 183.–184. punkts, Lieta COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, 48.–50. punkts.

(29)  Piemēram, dzinēja starteri var uzskatīt par kritiski svarīgu dzinēja komponentu (Lieta T-210/01, General Electric pret Komisiju [2005], ECR II-000); sk. arī, piemēram, Lieta COMP/M.3410 — Total/GDF, 53.–54. un 60.–61. punkts.

(30)  Piemēram, personālos datorus bieži pārdod ar īpašu atsauci uz iebūvēto mikroprocesoru.

(31)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, 92. un 97.–112. punkts.

(32)  Konkurences ierobežojuma likvidācijas iespējamās ietekmes analīze ir līdzīga nekoordinētas ietekmes analīzei horizontālas apvienošanās gadījumā (Sk. Paziņojuma par horizontālo apvienošanos IV iedaļu)

(33)  Šajā sakarā var būt svarīgs arī saturs piegādes līgumiem starp iepriekšējā posma piegādātāju un pakārtoto neatkarīgo uzņēmumu. Piemēram, ja šajos līgumos izmantota cenu sistēma, kas apvieno fiksētu maksājumu un vienas vienības piegādes cenu, ietekme uz pakārtoto konkurentu marginālajām izmaksām var būt mazāka nekā, ja šajos līgumos būtu tikai vienas vienības piegādes cena.

(34)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics, 56.–62. punkts, Lieta COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel, 33.–38. punkts.

(35)  Ir jāievēro, ka iepriekšējā posma un pakārtotā posma peļņas procents apvienošanās rezultātā var mainīties. Tas var ietekmēt apvienotā uzņēmuma stimulu iesaistīties norobežošanā.

(36)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3943 — Saint-Gobain/BPB (2005), 78. punkts. Komisija atzīmēja, ka maz ticams, ka BPB, kas ir galvenais apmetuma plākšņu piegādātājs Apvienotajā Karalistē, samazinātu piegādes Saint-Gobain konkurējošajiem izplatītājiem, daļēji tāpēc, ka Saint-Gobain izplatīšanas jaudu paplašināšana ir sarežģīta.

(37)  Pretēji tam, ja izejmateriāls veido tikai nelielu pakārtotā ražojuma daļu un nav kritiski svarīgs komponents, pat augsta tirgus daļa iepriekšējā posmā var nenodrošināt apvienotajam uzņēmumam stimulu ierobežot pakārtotos konkurentus, jo uz integrētā uzņēmumam pakārtoto nodaļu tiktu novirzīts tikai pavisam neliels pārdošanas apjoms. Sk., piemēram, Lieta COMP/M.2738 — GEES/Unison; Lieta COMP M.4561 — GE/Smiths Aerospace, 60.–62. punkts.

(38)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, 131.–132. punkts.

(39)  Ir jāatzīmē, ka, jo mazākā mērā apvienotais uzņēmums var par mērķi izvēlēties konkrētu pakārtoto tirgu, jo mazāka ir iespējamība, ka tas paaugstinās tā piegādāto izejmateriālu cenas, tāpēc ka tam rastos neplānotas izmaksas citos pakārtotajos tirgos. Šajā ziņā var ņemt vērā, cik lielā mērā apvienotais uzņēmums var izmantot cenu diskrimināciju, ja apvienotais uzņēmums apgādā vairākus pakārtotos tirgus un/vai papildus tirgus (piemēram, attiecībā uz rezerves daļām).

(40)  Viena situācija, kurā tas tā varētu nebūt, ir tādā gadījumā, kad monopolistam pastāv tā sauktā saistību problēma, ko tas nevar atrisināt. Piemēram, pakārtots pircējs var piekrist maksāt augstāku cenu iepriekšēja posma monopolistam, ja tas pēc tam nepārdod papildu daudzumus konkurentam. Taču, ja ar vienu pakārtoto uzņēmumu piegādes noteikumi ir noteikti, iepriekšējā posma piegādātājam var būt motivācija palielināt savu piegāžu apjomu citiem pakārtotajiem uzņēmumiem, tādējādi padarot pirmo pirkumu nerentablu. Tā kā pakārtotie uzņēmumi paredzēs šādu oportūnistisku rīcību, iepriekšējā posma piegādātājs nevarēs pilnībā izmantot savu ietekmi tirgū. Vertikāla integrācija var atjaunot iepriekšējā posma piegādātāja spēju uzņemties saistības nepaplašināt izejmateriāla pārdošanas apjomu, jo tas nodarītu kaitējumu viņa paša pakārtotajai nodaļai. Cita situācija, kad monopolists nevar izmantot visu pieejamo monopola peļņu, var veidoties, ja uzņēmums nevar diferencēt cenas klientu starpā.

(41)  Piemēram, gadījumos, kad diviem uzņēmumiem ir kopīga kontrole pār uzņēmumu, kas darbojas iepriekšējā posma tirgū, un tikai viens no tiem darbojas pakārtotajā tirgū, uzņēmums, kurš nedarbojas pakārtotajā tirgū, var nebūt ieinteresēts atteikties no izejmateriālu pārdošanas apjoma. Tādos gadījumos motivācija veikt norobežošanu ir mazāka nekā tad, ja iepriekšējā posmu uzņēmumu pilnīgi kontrolē uzņēmums ar pakārtoto darbību. Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), Lieta COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio, 121. un 268. punkts.

(42)  Tas fakts, ka pagātnē konkurents ar apvienotajam uzņēmumam līdzīgu tirgus pozīciju ir apstādinājis izejmateriālu piegādi, var pierādīt, ka šādas stratēģijas izmantošana ir komerciāli pamatota (Sk., piemēram, COMP/M3225 — Alcan/Pechiney, (2004), 40. punkts).

(43)  Lieta C-12/03 P, Komisija pret Tetra Laval BV, ECR I-000, 74.–76. punkts. Lieta T-210/01, General Electric pret Komisiju [2005], ECR II-000, 73. punkts.

(44)  Lieta T-210/01, General Electric pret Komisiju [2005], ECR II-000, konkrēti 74.–75. un 311.–312. punkts.

(45)  Piemēram, Lietā M.3696 E.ON/MOL (2005), 433. un 443.– 446. punkts, Komisija uzskatīja par svarīgu faktu, ka Ungārijas nacionālais regulators gāzes nozarē bija norādījis, ka daudzos gadījumos, lai gan tam ir tiesības kontrolēt tirgus dalībniekus un piespiest tos darboties bez diskriminācijas, tas nevar iegūt adekvātu informāciju par operatoru komerciālo rīcību. Sk. arī Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), 424. punkts.

(46)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, 97.–112. punkts.

(47)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004).

(48)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez, 876.–931. punkts, Lieta COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel, 33.–38. punkts.

(49)  Sk. Lieta COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), 662. un turpmākie punkti.

(50)  Sk. 20. punktu. Ir svarīgi, ka tirgus atvēršanai paredzētie regulēšanas pasākumi netiek padarīti neefektīvi, izmantojot vertikāli saistītu uzņēmumu apvienošanos un sekojošu tirgus noslēgšanu vai savstarpēju atteikšanos no iekļūšanas tirgū.

(51)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3653 — Siemens /VA Tech (2005), 164. punkts.

(52)  Sk. V iedaļu par kompensējošo pirktspēju Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(53)  Sk. VI iedaļu par iekļūšanu tirgū Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(54)  Sk. VII iedaļu par efektivitāti Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(55)  Konkrētāk sk. Paziņojuma par horizontālo apvienošanos 79.–88. punktu.

(56)  Sk. arī 13. punktu.

(57)  Tomēr ir svarīgi atzīt, ka dubultā uzcenojuma problēma ne vienmēr pastāv un ir nozīmīga pirms apvienošanās, piemēram, tāpēc, ka apvienošanās dalībnieki jau ir noslēguši piegādes līgumu, paredzot cenu mehānismu ar apjoma atlaidēm, izslēdzot uzcenojumu. Ar dubulto uzcenojumu likvidāciju saistītā efektivitāte ne vienmēr ir atkarīga no apvienošanās, jo vertikāla sadarbība un vertikāli līgumi arī bez apvienošanās var nodrošināt līdzvērtīgus ieguvumus ar mazāku pret konkurenci vērstu ietekmi. Turklāt apvienošanās nevar pilnībā likvidēt dubulto uzcenojumu, ja izejmateriāla piegādi ierobežo jaudas ierobežojumi un izejmateriālam iespējams līdzvērtīgi rentabls alternatīvs pielietojums. Šādos apstākļos izejmateriāla iekšējā izmantošana ir saistīta ar iespēju izmaksām vertikāli integrētam uzņēmumam: lielāka izejmateriāla daudzuma izmantošana iekšēji, lai palielinātu ražošanas apjomu pakārtotajā tirgū, nozīmē mazāku pārdošanas apjomu alternatīvajā tirgū. Tā rezultātā motivācija izmantot izejmateriālu iekšēji un palielināt ražošanas jaudu pakārtotajā tirgū ir mazāks, ja nav šādu iespēju izmaksu.

(58)  “Pakārtots” un “iepriekšējā posma” definīciju sk. 4. zemsvītras piezīmē.

(59)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4389 — WLR/BST.

(60)  Piemēram, situācijās, kad ir iesaistīta izplatīšana, mazāk ticams, ka apvienotais uzņēmums varētu piešķirt pieeju saviem pārdošanas kanāliem ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi būtu bijuši, ja apvienošanās nebūtu notikusi.

(61)  Integrēta uzņēmuma kā klienta zaudējums parasti ir mazāk nozīmīgs, ja pirms apvienošanās uzņēmuma pirkumi no neintegrētiem uzņēmumiem veido nelielu daļu no šiem uzņēmumiem pieejamās pārdošanas bāzes. Tādā gadījumā pastāv lielāka iespējamība, ka būs pieejams pietiekams skaits alternatīvu klientu. Ekskluzīvu līgumu starp apvienoto uzņēmumu un citiem pakārtotajiem uzņēmumiem esību var ierobežot iepriekšējā posma konkurentu spēju nodrošināt pietiekamu pārdošanas apjomu.

(62)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002), 54.–57. punkts.

(63)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.81 — VIAG /Continental Can (1991), 51. punkts. Sk., piemēram, Lieta COMP/M.4389 — WLR/BST, 33.–35. punkts.

(64)  Apjoma un diversifikācijas radīti ietaupījumi pastāv tādā gadījumā, ja ražošanas apjoma vai diversifikācijas palielināšana izraisa vidējās vienas vienības cenas samazināšanos. Tīkla iedarbība rodas tādā gadījumā, ja ražojuma vērtība klientam palielinās, ja palielinās citu klientu, kas arī izmanto šo ražojumu, skaits. Tādi piemēri ietver sakaru ierīces, īpašas datorprogrammas, ražojumus, kam nepieciešama standartizācija, un platformas, kas apvieno pircējus un pārdevējus.

(65)  Izejmateriālu piegādātājs, kam liedz pieeju svarīgam klientam, var izvēlēties iziet no tirgus, ja tas nevar nodrošināt minimālo darbībai nepieciešamo apjomu pēc investīciju veikšanas. Šādu minimālo darbībai nepieciešamo apjomu tomēr var sasniegt, ja potenciālajam jaunpienācējam ir pieeja plašākai klientūrai, ieskaitot klientus citos atbilstošajos tirgos. Sk. Lieta COMP/M. 1879 — Boeing/Hughes (2000); Lieta COMP/M.2978 — Lagardère/Natexis/VUP (2003).

(66)  Piemēram, Lietā COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000), 100. punkts, vairāku citu faktoru starpā tika uzskatīts, ka ņemot vērā iesaistītās augstās pastāvīgās izmaksas, ja konkurējošie pavadoņu pakalpojumu sniedzēji kļūtu mazāk konkurētspējīgi attiecībā pret apvienoto uzņēmumu, viņi mēģinātu samazināt cenas, lai nodrošinātu apjomu un atgūtu vismaz daļu no savām pastāvīgajām izmaksām, nevis pieņemtu līguma zaudējumu un samierinātos ar lielākiem zaudējumiem. Tāpēc visvairāk iespējamā ietekme būtu lielāka cenu konkurence nevis tirgus monopolizācija.

(67)  Ja vertikāli integrēts uzņēmums daļēji piegādā izejmateriālus pakārtotajiem konkurentiem, tas var gūt labumu no spējas paplašināt pārdošanas apjomu vai atbilstošā situācijā paaugstināt izejmateriāla cenas.

(68)  Motivācijas analīze tiks veikta atbilstoši izklāstam 46. punktā.

(69)  Šādas nekoordinētas ietekmes analīze ir līdzīga nekoordinētas ietekmes analīzei horizontālas apvienošanās gadījumā (sk. IV iedaļu Paziņojumā par horizontālo apvienošanos).

(70)  Sk. šā paziņojuma 47.–50. punktu.

(71)  Ir svarīgi, ka tirgus atvēršanai paredzētie regulēšanas pasākumi netiek padarīti neefektīvi, izmantojot vertikāli saistītu uzņēmumu apvienošanos un sekojošu tirgus noslēgšanu vai savstarpēju atteikšanos no iekļūšanas tirgū.

(72)  Sk. V iedaļu par kompensējošo pirktspēju Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(73)  Sk. VI iedaļu par iekļūšanu tirgū Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(74)  Efektivitātes novērtējumu vertikālā kontekstā sk. V iedaļas A daļas 1. punktu.

(75)  Sk. Lieta COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000); Lieta COMP/M.2510 — Cendant/Galileo, 37. punkts; Lieta COMP/M.2738 — Gees/Unison, 21. punkts; Lieta COMP/M.2925 — Charterhouse/CDC/Telediffusion de France, 37.–38. punkts; Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENL/GDP (2004).

(76)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002), 56. punkts; Lieta COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), 368.–379. punkts; Lieta COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005) 159.–164. punkts.

(77)  Sk. Lieta COMP/M.3101 — Accor/Hilton/Six Continents, 23.–28. punkts.

(78)  Sk. Lieta T-342/99, Airtours pret Komisiju, [2002] ECR II-2585, 62. punkts.

(79)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3314 — Air Liquide/Messer Targets, 91.–100. punkts.

(80)  Komisijai ir jāpierāda norobežošana saskaņā ar šās iedaļas A daļas nostādnēm.

(81)  Sk. Lieta COMP/M.2389 — Shell/DEA; Lieta COMP/M.2533 — BP/EON. Alternatīvi vertikāla integrācija var arī samazināt simetrijas līmeni starp tirgū aktīvajiem uzņēmumiem, padarot koordināciju sarežģītāku.

(82)  Piemēram, lietā, kas vēlāk tika atsaukta (Lieta COMP/M.2322 — CRH/Addtek (2001)), apvienošanā bija iesaistīts iepriekšējā posma dominējošais cementa piegādātājs un pakārtotais dzelzsbetona izstrādājumu ražotājs, kuri abi darbojās Somijā. Komisija administratīvajā procesā provizoriski izteica viedokli, ka jaunais uzņēmums varētu kontrolēt pakārtotos konkurentus, izmantojot to, ka tie būtu lielā mērā atkarīgi no apvienotā uzņēmuma cementa piegādēm. Tā rezultātā pakārtotais uzņēmums varētu paaugstināt savu dzelzsbetona konstrukciju cenas, nodrošinot, ka konkurenti sekos šai cenu paaugstināšanai, un izvairoties no situācijas, ka tie varētu importēt cementu no Baltijas valstīm un Krievijas.

(83)  Sk. arī Form CO, IV iedaļa, 6.3 (c).

(84)  Nav noteiktas “izlīdzināšanas” definīcijas, taču neitrālā izpratnē tas nozīmē iespēju paaugstināt ražojuma pārdošanas apjomu vienā tirgū (“apvienotais tirgus” vai “piesaistītais tirgus”) uz ražojuma, kas tiek apvienots vai sasaistīts, spēcīgas tirgus pozīcijas (“apvienojošais tirgus” vai “izlīdzinošais tirgus”) rēķina.

(85)  Šie jēdzieni ir definēti tālāk šajā dokumentā.

(86)  Sk. Lieta T-210/01, General Electric pret Komisiju, [2005], ECR II-000, 327., 362.–363., 405. punkts; Lieta COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), 37. punkts, un Lieta COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, 116.–126. punkts.

(87)  Atšķirība starp jauktu sasaistīšanu un tīru sasaistīšanu nav skaidri noteikta. Jaukta sasaistīšana var būt ļoti līdzīga tīrai sasaistīšanai, ja par atsevišķiem piedāvājumiem prasītās cenas ir augstas.

(88)  Sk., piemēram, Lieta COMP.M.3304 — GE/Amersham (2004), 35. punkts.

(89)  Piemēram, ražojumu ar firmas zīmi kontekstā īpaši svarīgus izstrādājumus reizēm dēvē par “obligāto noliktavas rezervju” izstrādājumiem. Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005), 110. punkts.

(90)  Ja ražojumam ir raksturīgas tīkla iezīmes, tas nozīmē, ka klienti vai ražotāji gūst labumu no tā, ka tos pašus ražojumus izmanto arī citi klienti vai ražotāji. Tādi piemēri ietver sakaru ierīces, specifiskas datorprogrammas, ražojumus, kam nepieciešama standartizācija, un platformas, kas apvieno pircējus un pārdevējus.

(91)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), 39. punkts.

(92)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000), 100. punkts; Lieta COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), 39. punkts. Ienākumu zaudējumam, kas radies, tomēr noteiktos apstākļos var būt ietekme uz konkurentu spēju konkurēt. Sk. C iedaļu.

(93)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.2608 — INA/FAG, 34. punkts.

(94)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), 59. punkts.

(95)  Piemēram, gadījumos, kad diviem uzņēmumiem ir kopīga kontrole pār uzņēmumu, kas darbojas vienā tirgū, un tikai viens no tiem darbojas kaimiņu tirgū, uzņēmums, kurš nedarbojas šajā tirgū, var nebūt ieinteresēts atteikties no pārdošanas apjoma pirmajā tirgū. Sk., piemēram, Lieta T-210/01, General Electric pret Komisiju, [2005], ECR II-000, 385. punkts un Lieta COMP M.4561 — GE/Smiths Aerospace, 119. punkts.

(96)  Motivācijas analīze tiks veikta atbilstoši izklāstam 46. punktā.

(97)  Sk. V iedaļu par kompensējošo pirktspēju Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(98)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005), 131. punkts. Sk. arī VI iedaļu par iekļūšanu tirgū Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(99)  Sk. VII iedaļu par efektivitāti Paziņojumā par horizontālo apvienošanos.

(100)  Tomēr ir svarīgi atzīt, ka dubultā uzcenojuma problēma ne vienmēr pastāv un ir nozīmīga pirms apvienošanās. Jauktas sasaistīšanas kontekstā tāpat arī jāatzīmē, ka, kamēr apvienotajam uzņēmumam ir motivācija samazināt komplekta cenu, ietekme uz atsevišķu ražojumu cenām ir mazāk izteikta. Apvienotā uzņēmuma motivācija paaugstināt savu atsevišķo ražojumu cenas var būt balstīts uz to faktu, ka tā rēķinās ar lielāku sasaistīto ražojumu skaita pārdošanu. Apvienotā uzņēmuma komplekta cena un atsevišķi pārdoto ražojumu (ja tādi ir) cenas tāpat arī ir atkarīgas no konkurentu atbildes reakcijas cenu ziņā tirgū.

(101)  Sk., piemēram, Lieta COMP/M.3732 — Procter&Gamble/Gillette (2005), 131. punkts.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/26

---

Informācija par dalībvalstīm, kuras plāno atlikt Direktīvas 2008/6/EK īstenošanu līdz 2012. gada 31. decembrim, lai turpinātu pakalpojumu rezervēšanu vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/08)

Direktīvas 2008/6/EK 3. panta 1. punktā minēts, ka, atkāpjoties no 2. panta, turpmāk norādītās dalībvalstis var atlikt attiecīgās direktīvas īstenošanu līdz 2012. gada 31. decembrim, lai turpinātu pakalpojumu rezervēšanu vispārējā pakalpojuma sniedzējam(-iem).

3. panta 2. punktā noteikts, ka attiecīgās dalībvalstis līdz 2008. gada 27. augustam informē Komisiju par nodomu izmantot iespēju atlikt īstenošanu.

Līdz 2008. gada 1. augustam par nodomu izmantot Direktīvas 2008/6/EK 3. panta 1. punktā paredzēto iespēju atlikt īstenošanu Komisiju ir informējušas šādas dalībvalstis:

| — | Čehija, |
| --- | --- |

—

Čehija,

| — | Grieķija, |
| --- | --- |

—

Grieķija,

| — | Kipra, |
| --- | --- |

—

Kipra,

| — | Latvija, |
| --- | --- |

—

Latvija,

| — | Lietuva, |
| --- | --- |

—

Lietuva,

| — | Luksemburga, |
| --- | --- |

—

Luksemburga,

| — | Ungārija, |
| --- | --- |

—

Ungārija,

| — | Malta, |
| --- | --- |

—

Malta,

| — | Polija, |
| --- | --- |

—

Polija,

| — | Rumānija, |
| --- | --- |

—

Rumānija,

| — | Slovākija. |
| --- | --- |

—

Slovākija.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/09)

| 1. | Komisija 2008. gada 10. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums SHV Holdings N.V. (“SHV”, Nīderlande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Vanderlande Industries B.V. (“Vanderlande”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 10. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums SHV Holdings N.V. (“SHV”, Nīderlande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Vanderlande Industries B.V. (“Vanderlande”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | SHV: kontrolakciju sabiedrība, kura veic dažādu veidu darbību naftas, gāzes un sašķidrinātas naftas gāzes, patēriņa preču, privātkapitāla, izcelšanas sarežģītos apstākļos un atjaunojamas enerģijas jomā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

SHV: kontrolakciju sabiedrība, kura veic dažādu veidu darbību naftas, gāzes un sašķidrinātas naftas gāzes, patēriņa preču, privātkapitāla, izcelšanas sarežģītos apstākļos un atjaunojamas enerģijas jomā;

| — | Vanderlande: materiālu automātiskas apstrādes sistēmu ražošana un saistīti pakalpojumi, darbojas bagāžas pārkraušanas jomā lidostās, sadales centros un ekspressūtījumu šķirošanas uzņēmumos. |
| --- | --- |

—

Vanderlande: materiālu automātiskas apstrādes sistēmu ražošana un saistīti pakalpojumi, darbojas bagāžas pārkraušanas jomā lidostās, sadales centros un ekspressūtījumu šķirošanas uzņēmumos.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 265/10)

| 1. | Komisija 2008. gada 10. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums A.P. Møller-Mærsk, (“APMM”, Dānija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Swift Tankers Pool (“Swift”, Dānija), iegādājoties akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 10. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums A.P. Møller-Mærsk, (“APMM”, Dānija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Swift Tankers Pool (“Swift”, Dānija), iegādājoties akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | APMM: cita starpā kravas pārvadāšanas pakalpojumi ar konteinerkuģiem, konteinerkuģu termināla pakalpojumi, iekšzemes transporta pakalpojumi, loģistika, pakalpojumi saistībā ar kuģu pietauvošanos ostā, tankkuģi, naftas un dabasgāzes iegūšanas izpēte un ražošana, mazumtirdzniecība un gaisa transports; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

APMM: cita starpā kravas pārvadāšanas pakalpojumi ar konteinerkuģiem, konteinerkuģu termināla pakalpojumi, iekšzemes transporta pakalpojumi, loģistika, pakalpojumi saistībā ar kuģu pietauvošanos ostā, tankkuģi, naftas un dabasgāzes iegūšanas izpēte un ražošana, mazumtirdzniecība un gaisa transports;

| — | Swift: galvenokārt naftas produktu jūras transports. |
| --- | --- |

—

Swift: galvenokārt naftas produktu jūras transports.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

18.10.2008

| 18.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---