# Jurnalul Oficial C 265/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 265 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5118 octombrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 265

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5118 octombrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 265/01 | Aviz în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului privind inițierea unei anchete referitoare la punerea efectivă în aplicare a anumitor convenții privind drepturile omului în Sri Lanka | 1 |
| 2008/C 265/02 | Comunicarea Comisiei privind procentul final de utilizare, pentru anul 2008, a contingentelor de import pentru orez prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1529/2007 | 2 |
| 2008/C 265/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5336 — Allianz/Generali/TopTorony și Shaza/JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2008/C 265/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco) (
  1
  ) | 3 |
| 2008/C 265/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm) (
  1
  ) | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 265/01

Aviz în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului privind inițierea unei anchete referitoare la punerea efectivă în aplicare a anumitor convenții privind drepturile omului în Sri Lanka

1

2008/C 265/02

Comunicarea Comisiei privind procentul final de utilizare, pentru anul 2008, a contingentelor de import pentru orez prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1529/2007

2

2008/C 265/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5336 — Allianz/Generali/TopTorony și Shaza/JV) (
  1
  )

1

3

2008/C 265/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco) (
  1
  )

1

3

2008/C 265/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 265/06 | Rata de schimb a monedei euro | 5 |
| 2008/C 265/07 | Orientări privind evaluarea concentrărilor neorizontale în conformitate cu regulamentul Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi | 6 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 265/08 | Informații referitoare la statele membre care intenționează să amâne punerea în aplicare a Directivei 2008/6/CE până la 31 decembrie 2012 pentru a continua să rezerve servicii pentru furnizorul (furnizorii) de serviciu universal (
  1
  ) | 26 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 265/06

Rata de schimb a monedei euro

5

2008/C 265/07

Orientări privind evaluarea concentrărilor neorizontale în conformitate cu regulamentul Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi

6

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 265/08

Informații referitoare la statele membre care intenționează să amâne punerea în aplicare a Directivei 2008/6/CE până la 31 decembrie 2012 pentru a continua să rezerve servicii pentru furnizorul (furnizorii) de serviciu universal (
  1
  )

1

26

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 265/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 265/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 265/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

27

2008/C 265/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 265/11 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 265/11

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/1

---

Aviz în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului privind inițierea unei anchete referitoare la punerea efectivă în aplicare a anumitor convenții privind drepturile omului în Sri Lanka

(2008/C 265/01)

La 14 octombrie 2008, Comisia a adoptat Decizia (1) privind inițierea unei anchete în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului (2) în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a anumitor convenții privind drepturile omului în Sri Lanka. Ancheta trebuie să stabilească dacă legislația națională a Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka care integrează Pactul internațional privind drepturile politice și civile, Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, precum și Convenția privind drepturile copilului este pusă efectiv în aplicare.

În temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate, Comisia poate decide să inițieze o anchetă atunci când primește informații și consideră că există suficiente motive pentru o anchetă care justifică retragerea temporară.

Comisia a primit informații, inclusiv rapoarte, declarații din partea Națiunilor Unite (ONU), precum și informații din partea altor surse publice disponibile relevante, inclusiv organizații neguvernamentale, care indică faptul că legislația națională a Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka care integrează convenții internaționale privind drepturile omului, în special Pactul internațional privind drepturile politice și civile, Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, precum și Convenția privind drepturile copilului nu este pusă efectiv în aplicare.

Pactul internațional privind drepturile politice și civile, Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, precum și Convenția privind drepturile copilului sunt pe lista principalelor convenții privind drepturile omului, cuprinsă în anexa III, partea A din Regulamentul (CE) nr. 980/2005. Punerea efectivă în aplicare acestor convenții a fost, prin urmare, unul dintre criteriile pe care Republica Democratică Socialistă Sri Lanka a trebuit să le îndeplinească înainte de a fi inclusă pe lista beneficiarilor regimului special de încurajare pentru buna guvernare și dezvoltarea durabilă.

Comisia a analizat informațiile primite și a constatat că este necesar să deschidă o anchetă pentru a stabili dacă legislația din Sri Lanka privind recunoașterea și protecția drepturilor fundamentale ale omului este pusă în aplicare efectiv. Această analiză are ca scop de a permite să se stabilească dacă se justifică retragerea regimului special de încurajare.

Părțile interesate sunt invitate să trimită orice informație relevantă și observații în termen de 4 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, la următoarea adresă:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Rue de la Loi 170 |
| Office 9/23 |
| B-1049 Brussels |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Rue de la Loi 170

Office 9/23

B-1049 Brussels

---

(1)  JO L 277, 18.10.2008.

(2)  JO L 169, 30.6.2005, p. 1.

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/2

---

Comunicarea Comisiei privind procentul final de utilizare, pentru anul 2008, a contingentelor de import pentru orez prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1529/2007

(2008/C 265/02)

Procentul final de utilizare a fiecărui contingent prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1529/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 privind deschiderea și modul de gestionare pentru 2008 și 2009 a contingentelor de import pentru orezul originar din grupul statelor ACP care fac parte din regiunea Cariforum, precum și din țările și teritoriile de peste mări (TTPM) (1) este fixat, pentru anul 2008, după cum urmează:

| Origine/Produs | Număr de ordine | Procentul final de utilizare a contingentului pentru anul 2008 |
| --- | --- | --- |
| State care fac parte din regiunea Cariforum [articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1529/2007]






  — | codurile NC 1006, cu excepția codului NC 1006 10 10 |

Origine/Produs

Număr de ordine

Procentul final de utilizare a contingentului pentru anul 2008

State care fac parte din regiunea Cariforum [articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1529/2007]

—

codurile NC 1006, cu excepția codului NC 1006 10 10

09.4219

94,403 %

TTPM [articolul 1 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1529/2007]

| — | cod NC 1006 |
| --- | --- |

—

cod NC 1006

| (a) | Antilele olandeze și Aruba |
| --- | --- |

(a)

Antilele olandeze și Aruba

09.4189

18,957 %

| (b) | TTPM mai puțin dezvoltate |
| --- | --- |

(b)

TTPM mai puțin dezvoltate

09.4190

0 %

---

(1)  JO L 348, 31.12.2007, p. 155.

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5336 — Allianz/Generali/TopTorony și Shaza/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/03)

La data 10 octombrie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5336. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5336. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5299 — Goldman Sachs/Deutsche Bank/Befraco)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/04)

La data 13 octombrie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5299. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5299. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5325 — Alliance Boots/Megapharm)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/05)

La data 10 octombrie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5325. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5325. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/5

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 octombrie 2008

(2008/C 265/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3404 |
| JPY | yen japonez | 135,57 |
| DKK | coroana daneză | 7,4523 |
| GBP | lira sterlină | 0,7751 |
| SEK | coroana suedeză | 10,0191 |
| CHF | franc elvețian | 1,5213 |
| ISK | coroana islandeză | 305 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,895 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,232 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 268,5 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 3,57 |
| RON | leu românesc nou | 3,713 |
| SKK | coroana slovacă | 30,515 |
| TRY | lira turcească | 2,0321 |
| AUD | dolar australian | 1,9617 |
| CAD | dolar canadian | 1,5936 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3971 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1852 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9848 |
| KRW | won sud-coreean | 1 742,52 |
| ZAR | rand sud-african | 13,7626 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1603 |
| HRK | kuna croată | 7,1664 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 139,27 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7269 |
| PHP | peso Filipine | 64,21 |
| RUB | rubla rusească | 35,3465 |
| THB | baht thailandez | 45,922 |
| BRL | real brazilian | 2,8745 |
| MXN | peso mexican | 17,2979 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3404

JPY

yen japonez

135,57

DKK

coroana daneză

7,4523

GBP

lira sterlină

0,7751

SEK

coroana suedeză

10,0191

CHF

franc elvețian

1,5213

ISK

coroana islandeză

305

NOK

coroana norvegiană

8,895

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,232

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

268,5

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

3,57

RON

leu românesc nou

3,713

SKK

coroana slovacă

30,515

TRY

lira turcească

2,0321

AUD

dolar australian

1,9617

CAD

dolar canadian

1,5936

HKD

dolar Hong Kong

10,3971

NZD

dolar neozeelandez

2,1852

SGD

dolar Singapore

1,9848

KRW

won sud-coreean

1 742,52

ZAR

rand sud-african

13,7626

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1603

HRK

kuna croată

7,1664

IDR

rupia indoneziană

13 139,27

MYR

ringgit Malaiezia

4,7269

PHP

peso Filipine

64,21

RUB

rubla rusească

35,3465

THB

baht thailandez

45,922

BRL

real brazilian

2,8745

MXN

peso mexican

17,2979

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/6

---

Orientări privind evaluarea concentrărilor neorizontale în conformitate cu regulamentul Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi

(2008/C 265/07)

I.   INTRODUCERE

| 1. | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (1) (denumit în continuare „regulamentul privind concentrările economice”) prevede faptul că Comisia trebuie să evalueze concentrările din cadrul sferei de aplicare a regulamentului privind concentrările economice în scopul de a stabili dacă acestea sunt compatibile sau nu cu piața comună. În acest scop, Comisia trebuie să evalueze, în conformitate cu articolul 2 alineatele (2) și (3), dacă o concentrare economică ar ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective, în special ca urmare a creării sau consolidării unei poziții dominante pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia. |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (1) (denumit în continuare „regulamentul privind concentrările economice”) prevede faptul că Comisia trebuie să evalueze concentrările din cadrul sferei de aplicare a regulamentului privind concentrările economice în scopul de a stabili dacă acestea sunt compatibile sau nu cu piața comună. În acest scop, Comisia trebuie să evalueze, în conformitate cu articolul 2 alineatele (2) și (3), dacă o concentrare economică ar ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective, în special ca urmare a creării sau consolidării unei poziții dominante pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia.

| 2. | Acest document prezintă orientări referitoare la modul în care Comisia evaluează concentrările (2) în care întreprinderile respective acționează pe piețe relevante distincte (3). În prezentul document, aceste concentrări vor fi numite „concentrări neorizontale”. |
| --- | --- |

2.

Acest document prezintă orientări referitoare la modul în care Comisia evaluează concentrările (2) în care întreprinderile respective acționează pe piețe relevante distincte (3). În prezentul document, aceste concentrări vor fi numite „concentrări neorizontale”.

| 3. | Pot fi identificate două mari tipuri de concentrări neorizontale: concentrări verticale și concentrări conglomerate. |
| --- | --- |

3.

Pot fi identificate două mari tipuri de concentrări neorizontale: concentrări verticale și concentrări conglomerate.

| 4. | Concentrările verticale implică societăți care acționează la diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare. De exemplu, atunci când fabricantul unui anumit produs („societatea din amonte”) fuzionează cu unul dintre distribuitorii săi („societatea din aval”), aceasta se numește o concentrare verticală (4). |
| --- | --- |

4.

Concentrările verticale implică societăți care acționează la diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare. De exemplu, atunci când fabricantul unui anumit produs („societatea din amonte”) fuzionează cu unul dintre distribuitorii săi („societatea din aval”), aceasta se numește o concentrare verticală (4).

| 5. | Concentrările conglomerate reprezintă concentrări între firme care se află în relații care nu sunt nici orizontale (în calitate de concurenți pe aceeași piață relevantă), nici verticale (în calitate de furnizori sau de clienți) (5). În practică, obiectul prezentelor orientări îl reprezintă concentrările economice între societăți care acționează pe piețe strâns legate (de exemplu concentrări care implică furnizori de produse complementare sau de produse care aparțin aceleiași game). |
| --- | --- |

5.

Concentrările conglomerate reprezintă concentrări între firme care se află în relații care nu sunt nici orizontale (în calitate de concurenți pe aceeași piață relevantă), nici verticale (în calitate de furnizori sau de clienți) (5). În practică, obiectul prezentelor orientări îl reprezintă concentrările economice între societăți care acționează pe piețe strâns legate (de exemplu concentrări care implică furnizori de produse complementare sau de produse care aparțin aceleiași game).

| 6. | Orientările generale prezentate deja în Comunicarea privind concentrările orizontale sunt, de asemenea, relevante în contextul concentrărilor neorizontale. Scopul prezentului document este de a viza aspectele privind concurența, care sunt relevante în ceea ce privește contextul specific al concentrărilor neorizontale. Mai mult, se va prezenta abordarea Comisiei cu privire la pragurile privind cotele de piață și gradul de concentrare în acest context. |
| --- | --- |

6.

Orientările generale prezentate deja în Comunicarea privind concentrările orizontale sunt, de asemenea, relevante în contextul concentrărilor neorizontale. Scopul prezentului document este de a viza aspectele privind concurența, care sunt relevante în ceea ce privește contextul specific al concentrărilor neorizontale. Mai mult, se va prezenta abordarea Comisiei cu privire la pragurile privind cotele de piață și gradul de concentrare în acest context.

| 7. | În practică, concentrările economice pot genera efecte atât orizontale, cât și neorizontale. Aceasta poate fi situația, de exemplu, în cazul în care firmele care participă la concentrare nu întrețin numai relații verticale sau conglomerate, ci sunt, de asemenea, în mod reciproc, concurenți efectivi sau potențiali pe una sau mai multe piețe relevante respective (6). În astfel de situații, Comisia va evalua efectele orizontale, verticale și/sau conglomerate în conformitate cu orientările prezentate în comunicările relevante (7). |
| --- | --- |

7.

În practică, concentrările economice pot genera efecte atât orizontale, cât și neorizontale. Aceasta poate fi situația, de exemplu, în cazul în care firmele care participă la concentrare nu întrețin numai relații verticale sau conglomerate, ci sunt, de asemenea, în mod reciproc, concurenți efectivi sau potențiali pe una sau mai multe piețe relevante respective (6). În astfel de situații, Comisia va evalua efectele orizontale, verticale și/sau conglomerate în conformitate cu orientările prezentate în comunicările relevante (7).

| 8. | Orientările fixate în prezentul document sunt întocmite și elaborate pe baza experienței dobândite de Comisie în materie de evaluare a concentrărilor neorizontale în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 4064/89, de la intrarea în vigoare a acestuia, la 21 septembrie 1990, al regulamentului privind concentrările economice în vigoare în prezent precum și al jurisprudenței Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezenta comunicare vor fi puse în aplicare, dezvoltate și perfecționate de Comisie în cazurile pe care le va examina. Comisia poate să revizuiască, din când în când, comunicarea privind concentrările neorizontale, prin prisma evoluțiilor viitoare și a noilor elemente. |
| --- | --- |

8.

Orientările fixate în prezentul document sunt întocmite și elaborate pe baza experienței dobândite de Comisie în materie de evaluare a concentrărilor neorizontale în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 4064/89, de la intrarea în vigoare a acestuia, la 21 septembrie 1990, al regulamentului privind concentrările economice în vigoare în prezent precum și al jurisprudenței Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezenta comunicare vor fi puse în aplicare, dezvoltate și perfecționate de Comisie în cazurile pe care le va examina. Comisia poate să revizuiască, din când în când, comunicarea privind concentrările neorizontale, prin prisma evoluțiilor viitoare și a noilor elemente.

| 9. | Interpretarea pe care o dă Comisia regulamentului privind concentrările economice în legătură cu evaluarea concentrărilor neorizontale nu aduce atingere interpretării care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

9.

Interpretarea pe care o dă Comisia regulamentului privind concentrările economice în legătură cu evaluarea concentrărilor neorizontale nu aduce atingere interpretării care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene.

II.   PREZENTARE GENERALĂ

| 10. | Concurența efectivă aduce beneficii consumatorilor, ca de exemplu prețuri scăzute, produse de calitate ridicată, o ofertă largă de bunuri și servicii, precum și inovare. Prin controlul pe care-l exercită, Comisia împiedică concentrările economice care ar putea priva clienții de aceste beneficii prin creșterea semnificativă a puterii de piață a firmelor. În acest context, „creșterea puterii de piață” înseamnă capacitatea uneia sau a mai multor firme de a mări, în mod profitabil, prețurile, de a reduce producția, posibilitatea de alegere sau calitatea bunurilor și serviciilor, de a diminua capacitatea de inovare sau de a influența negativ, în alt mod, parametrii concurenței (8). |
| --- | --- |

10.

Concurența efectivă aduce beneficii consumatorilor, ca de exemplu prețuri scăzute, produse de calitate ridicată, o ofertă largă de bunuri și servicii, precum și inovare. Prin controlul pe care-l exercită, Comisia împiedică concentrările economice care ar putea priva clienții de aceste beneficii prin creșterea semnificativă a puterii de piață a firmelor. În acest context, „creșterea puterii de piață” înseamnă capacitatea uneia sau a mai multor firme de a mări, în mod profitabil, prețurile, de a reduce producția, posibilitatea de alegere sau calitatea bunurilor și serviciilor, de a diminua capacitatea de inovare sau de a influența negativ, în alt mod, parametrii concurenței (8).

| 11. | În general, în comparație cu concentrările orizontale, concentrările neorizontale sunt mai puțin susceptibile să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective. |
| --- | --- |

11.

În general, în comparație cu concentrările orizontale, concentrările neorizontale sunt mai puțin susceptibile să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective.

| 12. | În primul rând, spre deosebire de concentrările orizontale, concentrările verticale sau conglomerate nu determină dispariția concurenței directe dintre firmele care participă la concentrare pe aceeași piață relevantă (9). Prin urmare, principala cauză de efecte anticoncurențiale din cazul concentrărilor orizontale este absentă în cazul concentrărilor verticale și conglomerate. |
| --- | --- |

12.

În primul rând, spre deosebire de concentrările orizontale, concentrările verticale sau conglomerate nu determină dispariția concurenței directe dintre firmele care participă la concentrare pe aceeași piață relevantă (9). Prin urmare, principala cauză de efecte anticoncurențiale din cazul concentrărilor orizontale este absentă în cazul concentrărilor verticale și conglomerate.

| 13. | În al doilea rând, concentrările verticale și conglomerate oferă posibilități importante de sporire a eficienței. O caracteristică a concentrărilor verticale și a anumitor concentrări conglomerate este faptul că activitățile și/sau produsele societăților implicate sunt complementare (10). Integrarea activităților sau produselor complementare în cadrul unei singure firme poate genera creșteri importante ale eficienței și poate favoriza concurența. De exemplu, în cazul relațiilor verticale, ca urmare a complementarității, o scăderea a adaosurilor comerciale în aval va conduce la o cerere mai mare inclusiv în amonte. O parte dintre beneficiile acestei creșteri a cererii se vor cumula la nivelul furnizorilor din amonte. O firmă integrată va lua în calcul acest beneficiu. Astfel, integrarea verticală poate furniza un stimulent sporit pentru a căuta să se reducă prețurile și să se sporească producția, deoarece firma integrată poate capta un procent mai mare din beneficii. Acest fenomen este denumit adesea „internalizarea adaosurilor comerciale duble”. În mod similar, alte eforturi făcute în vederea creșterii vânzărilor la un anumit nivel (de exemplu prin îmbunătățirea serviciilor sau intensificarea inovării) pot asigura o recompensă mai mare pentru o firmă integrată care va lua în considerare beneficiile cumulate la alte niveluri. |
| --- | --- |

13.

În al doilea rând, concentrările verticale și conglomerate oferă posibilități importante de sporire a eficienței. O caracteristică a concentrărilor verticale și a anumitor concentrări conglomerate este faptul că activitățile și/sau produsele societăților implicate sunt complementare (10). Integrarea activităților sau produselor complementare în cadrul unei singure firme poate genera creșteri importante ale eficienței și poate favoriza concurența. De exemplu, în cazul relațiilor verticale, ca urmare a complementarității, o scăderea a adaosurilor comerciale în aval va conduce la o cerere mai mare inclusiv în amonte. O parte dintre beneficiile acestei creșteri a cererii se vor cumula la nivelul furnizorilor din amonte. O firmă integrată va lua în calcul acest beneficiu. Astfel, integrarea verticală poate furniza un stimulent sporit pentru a căuta să se reducă prețurile și să se sporească producția, deoarece firma integrată poate capta un procent mai mare din beneficii. Acest fenomen este denumit adesea „internalizarea adaosurilor comerciale duble”. În mod similar, alte eforturi făcute în vederea creșterii vânzărilor la un anumit nivel (de exemplu prin îmbunătățirea serviciilor sau intensificarea inovării) pot asigura o recompensă mai mare pentru o firmă integrată care va lua în considerare beneficiile cumulate la alte niveluri.

| 14. | De asemenea, integrarea poate determina reducerea costurilor tranzacțiilor și poate permite o mai bună coordonare din punctul de vedere al concepției produselor, a organizării procesului de producție și a modului în care sunt vândute produsele. În mod similar, concentrările care implică produse care aparțin unei game sau unui portofoliu de produse care sunt vândute, în general, aceluiași grup de clienți (fie că sunt sau nu produse complementare) pot genera beneficii pentru client, cum ar fi un sistem de punctele de desfacere unice. |
| --- | --- |

14.

De asemenea, integrarea poate determina reducerea costurilor tranzacțiilor și poate permite o mai bună coordonare din punctul de vedere al concepției produselor, a organizării procesului de producție și a modului în care sunt vândute produsele. În mod similar, concentrările care implică produse care aparțin unei game sau unui portofoliu de produse care sunt vândute, în general, aceluiași grup de clienți (fie că sunt sau nu produse complementare) pot genera beneficii pentru client, cum ar fi un sistem de punctele de desfacere unice.

| 15. | Cu toate acestea, în unele cazuri, concentrările neorizontale pot ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective, în special, ca urmare a creării sau consolidării unei poziții dominante. Aceasta, în principal, din cauza faptului că o concentrare neorizontală poate influența, într-un mod care poate aduce prejudicii consumatorilor, capacitatea și motivația de a avea un comportament concurențial ale societăților care participă la concentrare și ale concurenților acestora. |
| --- | --- |

15.

Cu toate acestea, în unele cazuri, concentrările neorizontale pot ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective, în special, ca urmare a creării sau consolidării unei poziții dominante. Aceasta, în principal, din cauza faptului că o concentrare neorizontală poate influența, într-un mod care poate aduce prejudicii consumatorilor, capacitatea și motivația de a avea un comportament concurențial ale societăților care participă la concentrare și ale concurenților acestora.

| 16. | În contextul legislației din domeniul concurenței, conceptul de „consumatori” înglobează consumatorii intermediari și pe cei finali (11). În cazul în care clienții intermediari sunt concurenți efectivi sau potențiali ai părților care participă la concentrare, Comisia își orientează atenția asupra efectelor pe care le are concentrarea asupra clienților cărora le vinde produse entitatea rezultată ca urmare a concentrării și concurenții acesteia. Prin urmare, faptul că o concentrare afectează concurenții nu reprezintă o problemă în sine. Ceea ce contează este impactul asupra concurenței efective, nu doar impactul asupra concurenților aflați la un anumit nivel al lanțului de aprovizionare (12). În special, faptul că unii concurenți ar putea fi prejudiciați deoarece o concentrare determină creșterea eficienței, nu poate ridica, în sine, semene de întrebare din punctul de vedere al concurenței. |
| --- | --- |

16.

În contextul legislației din domeniul concurenței, conceptul de „consumatori” înglobează consumatorii intermediari și pe cei finali (11). În cazul în care clienții intermediari sunt concurenți efectivi sau potențiali ai părților care participă la concentrare, Comisia își orientează atenția asupra efectelor pe care le are concentrarea asupra clienților cărora le vinde produse entitatea rezultată ca urmare a concentrării și concurenții acesteia. Prin urmare, faptul că o concentrare afectează concurenții nu reprezintă o problemă în sine. Ceea ce contează este impactul asupra concurenței efective, nu doar impactul asupra concurenților aflați la un anumit nivel al lanțului de aprovizionare (12). În special, faptul că unii concurenți ar putea fi prejudiciați deoarece o concentrare determină creșterea eficienței, nu poate ridica, în sine, semene de întrebare din punctul de vedere al concurenței.

| 17. | Există două moduri principale în care concentrările neorizontale pot ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective: prin efecte necoordonate și efecte coordonate (13). |
| --- | --- |

17.

Există două moduri principale în care concentrările neorizontale pot ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective: prin efecte necoordonate și efecte coordonate (13).

| 18. | Efectele necoordonate pot apărea, în special, atunci când concentrările neorizontale dau naștere la fenomene de blocare a pieței. În prezentul document, termenul de „blocare a pieței” va fi utilizat pentru a descrie orice situație în care accesul unor concurenți efectivi sau potențiali la surse de aprovizionare sau la piețe este afectat sau întrerupt ca urmare a concentrării, reducând astfel capacitatea și/sau motivația societăților de a avea un comportament concurențial. Drept consecință a unei astfel de blocări a pieței, societățile care participă la concentrare — precum și, probabil, unii dintre concurenții acestora — au posibilitatea de a mări, în mod profitabil, prețul (14) facturat consumatorilor. Aceste situații reprezintă obstacole semnificative în calea concurenței efective și, prin urmare, sunt denumite în continuare „blocări anticoncurențiale ale pieței”. |
| --- | --- |

18.

Efectele necoordonate pot apărea, în special, atunci când concentrările neorizontale dau naștere la fenomene de blocare a pieței. În prezentul document, termenul de „blocare a pieței” va fi utilizat pentru a descrie orice situație în care accesul unor concurenți efectivi sau potențiali la surse de aprovizionare sau la piețe este afectat sau întrerupt ca urmare a concentrării, reducând astfel capacitatea și/sau motivația societăților de a avea un comportament concurențial. Drept consecință a unei astfel de blocări a pieței, societățile care participă la concentrare — precum și, probabil, unii dintre concurenții acestora — au posibilitatea de a mări, în mod profitabil, prețul (14) facturat consumatorilor. Aceste situații reprezintă obstacole semnificative în calea concurenței efective și, prin urmare, sunt denumite în continuare „blocări anticoncurențiale ale pieței”.

| 19. | Efectele coordonate apar atunci când concentrarea economică modifică natura concurenței astfel încât este mult mai probabil ca firmele care anterior nu își coordonau modul de acțiune, să se concerteze în prezent pentru a mări prețurile sau pentru a aduce prejudicii, în alt mod, concurenței efective. De asemenea, o concentrare economică poate face ca o coordonare să fie mai ușoară, mai stabilă și mai eficace pentru firmele care își concertau activitățile înainte de concentrare. |
| --- | --- |

19.

Efectele coordonate apar atunci când concentrarea economică modifică natura concurenței astfel încât este mult mai probabil ca firmele care anterior nu își coordonau modul de acțiune, să se concerteze în prezent pentru a mări prețurile sau pentru a aduce prejudicii, în alt mod, concurenței efective. De asemenea, o concentrare economică poate face ca o coordonare să fie mai ușoară, mai stabilă și mai eficace pentru firmele care își concertau activitățile înainte de concentrare.

| 20. | Atunci când evaluează efectele concurențiale ale unei concentrări economice, Comisia compară condițiile concurențiale care ar rezulta în urma concentrării notificate cu condițiile care ar fi prevalat in cazul in care concentrarea nu ar fi avut loc (15). În majoritatea cazurilor, condițiile concurențiale existente la momentul concentrării constituie termenul de comparație relevant pentru evaluarea efectelor unei concentrări economice. Cu toate acestea, în anumite situații, Comisia va ține seama de evoluțiile viitoare ale pieței care pot fi prognozate în mod rezonabil. În special, atunci când se analizează termenul de comparație relevant, se poate ține seama de intrarea sau ieșirea probabilă de pe piață a unor firme în cazul în care concentrarea nu ar fi avut loc. Comisia poate lua în calcul evoluții viitoare ale pieței care rezultă ca urmare a modificărilor legislative iminente (16). |
| --- | --- |

20.

Atunci când evaluează efectele concurențiale ale unei concentrări economice, Comisia compară condițiile concurențiale care ar rezulta în urma concentrării notificate cu condițiile care ar fi prevalat in cazul in care concentrarea nu ar fi avut loc (15). În majoritatea cazurilor, condițiile concurențiale existente la momentul concentrării constituie termenul de comparație relevant pentru evaluarea efectelor unei concentrări economice. Cu toate acestea, în anumite situații, Comisia va ține seama de evoluțiile viitoare ale pieței care pot fi prognozate în mod rezonabil. În special, atunci când se analizează termenul de comparație relevant, se poate ține seama de intrarea sau ieșirea probabilă de pe piață a unor firme în cazul în care concentrarea nu ar fi avut loc. Comisia poate lua în calcul evoluții viitoare ale pieței care rezultă ca urmare a modificărilor legislative iminente (16).

| 21. | În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale rezultate în urma concentrării economice, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență dovedite și care sunt benefice pentru consumatori (17). Comisia examinează diferitele relații cauză — efect în scopul de a stabili care dintre ele este cel mai probabil să se realizeze. Cu cât efectele anticoncurențiale percepute sunt mai iminente și mai directe, cu atât este mai probabil să fie abordate de către Comisie aspecte privind concurența. În mod similar, cu cât efectele care favorizează concurența ale unei concentrări sunt mai iminente și mai directe, cu atât este mai probabil să se considere de către Comisie că acestea anulează orice efecte anticoncurențiale. |
| --- | --- |

21.

În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale rezultate în urma concentrării economice, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență dovedite și care sunt benefice pentru consumatori (17). Comisia examinează diferitele relații cauză — efect în scopul de a stabili care dintre ele este cel mai probabil să se realizeze. Cu cât efectele anticoncurențiale percepute sunt mai iminente și mai directe, cu atât este mai probabil să fie abordate de către Comisie aspecte privind concurența. În mod similar, cu cât efectele care favorizează concurența ale unei concentrări sunt mai iminente și mai directe, cu atât este mai probabil să se considere de către Comisie că acestea anulează orice efecte anticoncurențiale.

| 22. | Prezentul document descrie principalele scenarii de prejudiciere a concurenței și de surse de creștere a eficienței în contextul concentrărilor verticale și, ulterior, în contextul concentrărilor conglomerate. |
| --- | --- |

22.

Prezentul document descrie principalele scenarii de prejudiciere a concurenței și de surse de creștere a eficienței în contextul concentrărilor verticale și, ulterior, în contextul concentrărilor conglomerate.

III.   NIVELUL COTEI DE PIAȚĂ ȘI GRADUL DE CONCENTRARE

| 23. | Concentrările neorizontale nu reprezintă o amenințare pentru concurența efectivă, cu excepția cazului în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării are o putere de piață semnificativă (care nu echivalează neapărat cu o poziție dominantă) pe cel puțin una dintre piețele respective. Comisia va examina acest aspect înainte de a proceda la evaluarea impactului concentrării asupra concurenței. |
| --- | --- |

23.

Concentrările neorizontale nu reprezintă o amenințare pentru concurența efectivă, cu excepția cazului în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării are o putere de piață semnificativă (care nu echivalează neapărat cu o poziție dominantă) pe cel puțin una dintre piețele respective. Comisia va examina acest aspect înainte de a proceda la evaluarea impactului concentrării asupra concurenței.

| 24. | Nivelul cotei de piață și gradul de concentrare oferă indicații preliminare utile cu privire la puterea de piață și la importanța concurențială atât a părților care participă la concentrare, cât și a concurenților acestora (18). |
| --- | --- |

24.

Nivelul cotei de piață și gradul de concentrare oferă indicații preliminare utile cu privire la puterea de piață și la importanța concurențială atât a părților care participă la concentrare, cât și a concurenților acestora (18).

| 25. | Este puțin probabil ca, în cazul concentrărilor neorizontale, Comisia să găsească aspecte problematice, de tip coordonat sau necoordonat, atunci când cota de piață post-concentrare a noii entități, pe fiecare dintre piețele respective, este inferioară procentului de 30 % (19) iar IHH post-concentrare este mai mic de 2 000. |
| --- | --- |

25.

Este puțin probabil ca, în cazul concentrărilor neorizontale, Comisia să găsească aspecte problematice, de tip coordonat sau necoordonat, atunci când cota de piață post-concentrare a noii entități, pe fiecare dintre piețele respective, este inferioară procentului de 30 % (19) iar IHH post-concentrare este mai mic de 2 000.

| 26. | În practică, Comisia nu va investiga pe larg astfel de concentrări, cu excepția situațiilor speciale, în care, de exemplu, sunt prezenți unul sau mai mulți dintre factorii următori:






  (a) | o concentrare economică implică o societate care s-ar putea extinde în mod semnificativ în viitorul apropiat, de exemplu, datorită unei inovații recente; |
| --- | --- | --- |

26.

În practică, Comisia nu va investiga pe larg astfel de concentrări, cu excepția situațiilor speciale, în care, de exemplu, sunt prezenți unul sau mai mulți dintre factorii următori:

(a)

o concentrare economică implică o societate care s-ar putea extinde în mod semnificativ în viitorul apropiat, de exemplu, datorită unei inovații recente;

| (b) | există participații încrucișate sau poziții de conducere încrucișate importante între participanții pe piață; |
| --- | --- |

(b)

există participații încrucișate sau poziții de conducere încrucișate importante între participanții pe piață;

| (c) | există o probabilitate ridicată ca una dintre firmele care participă la concentrare să întrerupă comportamentul coordonat; |
| --- | --- |

(c)

există o probabilitate ridicată ca una dintre firmele care participă la concentrare să întrerupă comportamentul coordonat;

| (d) | exista indicii referitoare la coordonări sau practici de facilitare a coordonării anterioare sau in curs de derulare. |
| --- | --- |

(d)

exista indicii referitoare la coordonări sau practici de facilitare a coordonării anterioare sau in curs de derulare.

| 27. | Comisia va utiliza pragurile de mai sus referitoare la cota de piață și la IHH ca un prim indicator al absenței unor probleme privind concurența. Totuși, aceste praguri nu dau naștere unei prezumții legale. Comisia este de părere că este mai puțin potrivit, în acest context, să se prezinte nivelul cotei de piață și gradul de concentrare care daca sunt depășite ar fi susceptibile să creeze probleme privind concurența deoarece existența unei puteri de piață ridicate pe cel puțin una din piețele respective este o condiție necesară, dar nu suficientă, de prejudiciere a concurenței (20). |
| --- | --- |

27.

Comisia va utiliza pragurile de mai sus referitoare la cota de piață și la IHH ca un prim indicator al absenței unor probleme privind concurența. Totuși, aceste praguri nu dau naștere unei prezumții legale. Comisia este de părere că este mai puțin potrivit, în acest context, să se prezinte nivelul cotei de piață și gradul de concentrare care daca sunt depășite ar fi susceptibile să creeze probleme privind concurența deoarece existența unei puteri de piață ridicate pe cel puțin una din piețele respective este o condiție necesară, dar nu suficientă, de prejudiciere a concurenței (20).

IV.   CONCENTRĂRI VERTICALE

| 28. | Prezenta secțiune stabilește cadrul de analiză al Comisiei în contextul concentrărilor verticale. În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale rezultate în urma concentrărilor verticale, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență probate de către părți. |
| --- | --- |

28.

Prezenta secțiune stabilește cadrul de analiză al Comisiei în contextul concentrărilor verticale. În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale rezultate în urma concentrărilor verticale, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență probate de către părți.

A.   Efecte necoordonate: blocarea pieței

| 29. | Se consideră că o concentrare economică generează o blocare a pieței atunci când accesul unor concurenți efectivi sau potențiali la aprovizionare sau la piețe este afectat sau întrerupt ca urmare a concentrării, reducând astfel capacitatea și/sau motivația societăților de a avea un comportament concurențial. O astfel de blocare a pieței poate descuraja intrarea pe piață sau dezvoltarea unor societăți concurente sau poate încuraja ieșirea acestora de pe piață. Astfel, blocarea pieței poate fi identificată chiar și în cazul în care societățile concurente care fac obiectul blocării nu sunt forțate să iasă de pe piață: este suficient ca societățile concurente să fie dezavantajate și, prin urmare, să fie nevoite să concureze în mod mai puțin eficace. O astfel de blocare a pieței este considerată ca fiind anticoncurențială atunci când societățile care participă la concentrare — precum și, probabil, unii dintre concurenții acestora — au posibilitatea de a mări, în mod profitabil, prețul facturat consumatorilor (21). |
| --- | --- |

29.

Se consideră că o concentrare economică generează o blocare a pieței atunci când accesul unor concurenți efectivi sau potențiali la aprovizionare sau la piețe este afectat sau întrerupt ca urmare a concentrării, reducând astfel capacitatea și/sau motivația societăților de a avea un comportament concurențial. O astfel de blocare a pieței poate descuraja intrarea pe piață sau dezvoltarea unor societăți concurente sau poate încuraja ieșirea acestora de pe piață. Astfel, blocarea pieței poate fi identificată chiar și în cazul în care societățile concurente care fac obiectul blocării nu sunt forțate să iasă de pe piață: este suficient ca societățile concurente să fie dezavantajate și, prin urmare, să fie nevoite să concureze în mod mai puțin eficace. O astfel de blocare a pieței este considerată ca fiind anticoncurențială atunci când societățile care participă la concentrare — precum și, probabil, unii dintre concurenții acestora — au posibilitatea de a mări, în mod profitabil, prețul facturat consumatorilor (21).

| 30. | Pot fi identificate două forme de blocare a pieței. Prima este cea în care concentrarea poate să determine creșterea costurilor concurenților din aval prin restrângerea accesului acestora la o parte importantă din factorii de producție (blocarea pieței factorilor de producție). Cea de-a doua apare în cazul în care concentrarea poate bloca piața pentru concurenții din amonte prin restrângerea accesului acestora la o bază de clienți (blocarea accesului la clienți) (22). |
| --- | --- |

30.

Pot fi identificate două forme de blocare a pieței. Prima este cea în care concentrarea poate să determine creșterea costurilor concurenților din aval prin restrângerea accesului acestora la o parte importantă din factorii de producție (blocarea pieței factorilor de producție). Cea de-a doua apare în cazul în care concentrarea poate bloca piața pentru concurenții din amonte prin restrângerea accesului acestora la o bază de clienți (blocarea accesului la clienți) (22).

1.   Blocarea pieței factorilor de producție

| 31. | Blocarea pieței factorilor de producție intervine atunci când, după concentrare, noua entitate ar putea restrânge accesul la produse sau servicii pe care le-ar fi furnizat dacă nu ar fi existat concentrarea, determinând astfel creșterea costurilor concurenților săi din aval ca urmare a îngreunării accesului acestora la factori de producție la prețuri și în condiții similare cu cele existente în cazul nerealizării concentrării. Aceasta poate conduce la creșterea în mod profitabil a prețului facturat consumatorilor de către entitatea rezultată în urma concentrării, ceea ce va determina ridicarea unor obstacole semnificative în calea concurenței efective. După cum a fost precizat mai sus, nu este necesară forțarea ieșirii de pe piață a concurenților firmei rezultate ca urmare a concentrării pentru ca blocarea pieței factorilor de producție să determine prejudicierea consumatorului. Termenul de referință constă în a determina dacă mărirea costurilor factorilor de producție ar conduce la prețuri mai ridicate pentru consumatori. Cu toate acestea, orice fel de creștere a eficienței ca urmare a concentrării poate să determine entitatea rezultată ca urmare a concentrării să reducă prețul, astfel încât impactul global probabil asupra consumatorilor să fie neutru sau pozitiv. Acest mecanism este prezentat sub formă grafică în figura 1.
  Figura 1
  Blocarea pieței factorilor de producție |
| --- | --- |

31.

Blocarea pieței factorilor de producție intervine atunci când, după concentrare, noua entitate ar putea restrânge accesul la produse sau servicii pe care le-ar fi furnizat dacă nu ar fi existat concentrarea, determinând astfel creșterea costurilor concurenților săi din aval ca urmare a îngreunării accesului acestora la factori de producție la prețuri și în condiții similare cu cele existente în cazul nerealizării concentrării. Aceasta poate conduce la creșterea în mod profitabil a prețului facturat consumatorilor de către entitatea rezultată în urma concentrării, ceea ce va determina ridicarea unor obstacole semnificative în calea concurenței efective. După cum a fost precizat mai sus, nu este necesară forțarea ieșirii de pe piață a concurenților firmei rezultate ca urmare a concentrării pentru ca blocarea pieței factorilor de producție să determine prejudicierea consumatorului. Termenul de referință constă în a determina dacă mărirea costurilor factorilor de producție ar conduce la prețuri mai ridicate pentru consumatori. Cu toate acestea, orice fel de creștere a eficienței ca urmare a concentrării poate să determine entitatea rezultată ca urmare a concentrării să reducă prețul, astfel încât impactul global probabil asupra consumatorilor să fie neutru sau pozitiv. Acest mecanism este prezentat sub formă grafică în figura 1.

Figura 1

Blocarea pieței factorilor de producție

Image

| 32. | În evaluarea probabilității unui scenariu de blocare de natură anticoncurențială a pieței factorilor de producție, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar putea avea, după concentrare, capacitatea de a bloca în mod semnificativ accesul la factori de producție. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motive pentru a acționa astfel, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare a pieței ar avea un efect semnificativ negativ asupra concurenței în aval (23). În practică, acești factori sunt adesea examinați împreună deoarece sunt strâns interconectați. |
| --- | --- |

32.

În evaluarea probabilității unui scenariu de blocare de natură anticoncurențială a pieței factorilor de producție, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar putea avea, după concentrare, capacitatea de a bloca în mod semnificativ accesul la factori de producție. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motive pentru a acționa astfel, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare a pieței ar avea un efect semnificativ negativ asupra concurenței în aval (23). În practică, acești factori sunt adesea examinați împreună deoarece sunt strâns interconectați.

A.   Capacitatea de a bloca accesul la factori de producție (24)

| 33. | Blocarea pieței factorilor de producție poate interveni sub diverse forme. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate decide să nu întrețină relații de afaceri cu concurenții săi efectivi sau potențiali pe piața verticală conexă. Dimpotrivă, firma rezultată ca urmare a concentrării poate hotărî să restrângă sursele de aprovizionare și/sau să mărească prețul pe care îl facturează concurenților și/sau să îngreuneze condițiile de aprovizionare față de cele existente dacă concentrarea nu s-ar fi realizat (25). Mai mult, entitatea rezultată în urma concentrării poate opta pentru utilizarea la nivel intern a unui tip specific de tehnologie, care nu este compatibil cu tehnologiile alese de firmele concurente (26). De asemenea, blocarea pieței se poate face în moduri mai subtile, precum degradarea calității factorilor de producție furnizați (27). În evaluarea sa, Comisia poate examina o serie de strategii alternative sau complementare posibile. |
| --- | --- |

33.

Blocarea pieței factorilor de producție poate interveni sub diverse forme. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate decide să nu întrețină relații de afaceri cu concurenții săi efectivi sau potențiali pe piața verticală conexă. Dimpotrivă, firma rezultată ca urmare a concentrării poate hotărî să restrângă sursele de aprovizionare și/sau să mărească prețul pe care îl facturează concurenților și/sau să îngreuneze condițiile de aprovizionare față de cele existente dacă concentrarea nu s-ar fi realizat (25). Mai mult, entitatea rezultată în urma concentrării poate opta pentru utilizarea la nivel intern a unui tip specific de tehnologie, care nu este compatibil cu tehnologiile alese de firmele concurente (26). De asemenea, blocarea pieței se poate face în moduri mai subtile, precum degradarea calității factorilor de producție furnizați (27). În evaluarea sa, Comisia poate examina o serie de strategii alternative sau complementare posibile.

| 34. | Blocarea pieței factorilor de producție poate ridica probleme din punctul de vedere al concurenței doar dacă vizează un factor de producție important pentru produsul din aval (28). De exemplu, aceasta este situația când factorul de producție respectiv reprezintă un factor de cost semnificativ în raport cu prețul produsului din aval. Indiferent de costul său, un factor de producție poate fi, de asemenea, suficient de important din alte motive. De exemplu, factorul de producție poate fi o componentă esențială fără de care produsul din aval nu ar putea fi fabricat sau vândut în mod efectiv pe piață (29) ori poate reprezenta o sursă importantă de diferențiere pentru produsul din aval (30). De asemenea, este posibil ca trecerea la factori de producție alternativi să presupună costuri relativ ridicate. |
| --- | --- |

34.

Blocarea pieței factorilor de producție poate ridica probleme din punctul de vedere al concurenței doar dacă vizează un factor de producție important pentru produsul din aval (28). De exemplu, aceasta este situația când factorul de producție respectiv reprezintă un factor de cost semnificativ în raport cu prețul produsului din aval. Indiferent de costul său, un factor de producție poate fi, de asemenea, suficient de important din alte motive. De exemplu, factorul de producție poate fi o componentă esențială fără de care produsul din aval nu ar putea fi fabricat sau vândut în mod efectiv pe piață (29) ori poate reprezenta o sursă importantă de diferențiere pentru produsul din aval (30). De asemenea, este posibil ca trecerea la factori de producție alternativi să presupună costuri relativ ridicate.

| 35. | Pentru ca blocarea pieței factorilor de producție să constituie o problemă, firma integrată vertical rezultată ca urmare a concentrării trebuie să aibă o putere considerabilă pe piața din aval. Numai în aceste circumstanțe, este de așteptat ca firma rezultată ca urmare a concentrării să aibă o influență semnificativă asupra condițiilor de concurență de pe piața din aval și astfel, poate și asupra prețurilor și condițiilor de aprovizionare de pe piața din aval. |
| --- | --- |

35.

Pentru ca blocarea pieței factorilor de producție să constituie o problemă, firma integrată vertical rezultată ca urmare a concentrării trebuie să aibă o putere considerabilă pe piața din aval. Numai în aceste circumstanțe, este de așteptat ca firma rezultată ca urmare a concentrării să aibă o influență semnificativă asupra condițiilor de concurență de pe piața din aval și astfel, poate și asupra prețurilor și condițiilor de aprovizionare de pe piața din aval.

| 36. | Entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar avea capacitatea de a bloca piața pentru concurenții din aval, doar dacă, prin reducerea accesului la propriile sale produse și servicii din amonte, ar putea afecta în mod negativ disponibilitatea generală a factorilor de producție pentru piața din aval din punctul de vedere al prețului sau al calității. Această situație poate apărea atunci când restul furnizorilor din amonte sunt mai puțin eficienți, oferă alternative mai puțin favorabile sau nu dispun de capacitatea de a-și dezvolta producția ca reacție la restricționarea surselor de aprovizionare, de exemplu, deoarece sunt confruntați cu o capacitate de producție limitată sau, în general, cu scăderea randamentelor de scară (31). De asemenea, existența unor contracte exclusive între entitatea rezultată ca urmare a concentrării și furnizori independenți de factori de producție poate limita capacitatea concurenților din aval de a avea un acces corespunzător la factori de producție. |
| --- | --- |

36.

Entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar avea capacitatea de a bloca piața pentru concurenții din aval, doar dacă, prin reducerea accesului la propriile sale produse și servicii din amonte, ar putea afecta în mod negativ disponibilitatea generală a factorilor de producție pentru piața din aval din punctul de vedere al prețului sau al calității. Această situație poate apărea atunci când restul furnizorilor din amonte sunt mai puțin eficienți, oferă alternative mai puțin favorabile sau nu dispun de capacitatea de a-și dezvolta producția ca reacție la restricționarea surselor de aprovizionare, de exemplu, deoarece sunt confruntați cu o capacitate de producție limitată sau, în general, cu scăderea randamentelor de scară (31). De asemenea, existența unor contracte exclusive între entitatea rezultată ca urmare a concentrării și furnizori independenți de factori de producție poate limita capacitatea concurenților din aval de a avea un acces corespunzător la factori de producție.

| 37. | Atunci când se determină măsura în care poate interveni fenomenul de blocare a pieței factorilor de producție, trebuie avut în vedere că decizia entității rezultate ca urmare a concentrării de a se baza pe factorii de producție furnizați de divizia sa din amonte poate determina, de asemenea, deblocarea unor capacități din partea celorlalți furnizori de factori de producție de la care se aproviziona anterior divizia din aval. În fapt, concentrarea poate, pur și simplu, realinia modurile de aprovizionare între firmele concurente. |
| --- | --- |

37.

Atunci când se determină măsura în care poate interveni fenomenul de blocare a pieței factorilor de producție, trebuie avut în vedere că decizia entității rezultate ca urmare a concentrării de a se baza pe factorii de producție furnizați de divizia sa din amonte poate determina, de asemenea, deblocarea unor capacități din partea celorlalți furnizori de factori de producție de la care se aproviziona anterior divizia din aval. În fapt, concentrarea poate, pur și simplu, realinia modurile de aprovizionare între firmele concurente.

| 38. | Atunci când concurența de pe piața factorilor de producție este de tip oligopol, o decizie a entității rezultate ca urmare a concentrării de a restrânge accesul la factorii săi de producție reduce presiunea concurențială exercitată asupra celorlalți furnizori de factori de producție, ceea ce le poate permite să mărească prețul factorilor de producție pe care îl facturează concurenților neintegrați din aval. În concluzie, blocarea pieței factorilor de producție de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării îi poate lăsa pe concurenții acesteia din aval descoperiți în fața furnizorilor neintegrați vertical care au o putere de piață sporită (32). Această creștere a puterii de piață a terțelor părți va fi cu atât mai importantă cu cât va fi mai scăzut gradul de diferențiere a produselor între entitatea rezultată ca urmare a concentrării și ceilalți furnizori din aval și cu cât va fi mai ridicat gradul de concentrare din amonte. Cu toate acestea, încercarea de a mări prețul factorilor de producție poate eșua în cazul în care furnizorii independenți de factori de producție, confruntați cu o reducere a cererii pentru produsele proprii (din partea diviziei din aval a entității rezultate ca urmare a concentrării sau a firmelor independente din aval) ripostează practicând prețuri mai agresive (33). |
| --- | --- |

38.

Atunci când concurența de pe piața factorilor de producție este de tip oligopol, o decizie a entității rezultate ca urmare a concentrării de a restrânge accesul la factorii săi de producție reduce presiunea concurențială exercitată asupra celorlalți furnizori de factori de producție, ceea ce le poate permite să mărească prețul factorilor de producție pe care îl facturează concurenților neintegrați din aval. În concluzie, blocarea pieței factorilor de producție de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării îi poate lăsa pe concurenții acesteia din aval descoperiți în fața furnizorilor neintegrați vertical care au o putere de piață sporită (32). Această creștere a puterii de piață a terțelor părți va fi cu atât mai importantă cu cât va fi mai scăzut gradul de diferențiere a produselor între entitatea rezultată ca urmare a concentrării și ceilalți furnizori din aval și cu cât va fi mai ridicat gradul de concentrare din amonte. Cu toate acestea, încercarea de a mări prețul factorilor de producție poate eșua în cazul în care furnizorii independenți de factori de producție, confruntați cu o reducere a cererii pentru produsele proprii (din partea diviziei din aval a entității rezultate ca urmare a concentrării sau a firmelor independente din aval) ripostează practicând prețuri mai agresive (33).

| 39. | În evaluarea sa, Comisia va analiza, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, pe care le-ar putea aplica firmele concurente. Astfel de strategii de ripostă includ posibilitatea de modificare a procesului de producție pentru a depinde în mai mică măsură de factorii de producție respectivi sau de sprijinire a intrării pe piață a unor noi furnizori din amonte. |
| --- | --- |

39.

În evaluarea sa, Comisia va analiza, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, pe care le-ar putea aplica firmele concurente. Astfel de strategii de ripostă includ posibilitatea de modificare a procesului de producție pentru a depinde în mai mică măsură de factorii de producție respectivi sau de sprijinire a intrării pe piață a unor noi furnizori din amonte.

B.   Motivația de bloca accesul la factori de producție

| 40. | Motivația de a bloca piața depinde de gradul de profitabilitate al acestei acțiuni. Firma integrată vertical va lua în considerare în ce mod furnizările sale de factori de producție pentru concurenții din aval vor afecta, nu doar profiturile diviziei sale din amonte, cât și pe cele ale diviziei sale din aval. În fond, entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între pierderea de profit pe piața din amonte din cauza reducerii vânzărilor de factori de producție către concurenți (efectivi sau potențiali), pe de o parte, și câștigurile, pe termen scurt sau mai lung, datorate dezvoltării vânzărilor din aval sau, după caz, posibilității de a mări prețurile pentru consumatori, pe de altă parte. |
| --- | --- |

40.

Motivația de a bloca piața depinde de gradul de profitabilitate al acestei acțiuni. Firma integrată vertical va lua în considerare în ce mod furnizările sale de factori de producție pentru concurenții din aval vor afecta, nu doar profiturile diviziei sale din amonte, cât și pe cele ale diviziei sale din aval. În fond, entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între pierderea de profit pe piața din amonte din cauza reducerii vânzărilor de factori de producție către concurenți (efectivi sau potențiali), pe de o parte, și câștigurile, pe termen scurt sau mai lung, datorate dezvoltării vânzărilor din aval sau, după caz, posibilității de a mări prețurile pentru consumatori, pe de altă parte.

| 41. | Compromisul ar putea depinde de nivelul profiturilor pe care le obține în amonte și în aval entitatea rezultată ca urmare a concentrării (34). Toate celelalte condiții fiind constante, cu cât sunt mai reduse marjele din amonte, cu atât vor fi mai reduse pierderile înregistrate ca urmare a restrângerii vânzărilor de factori de producție. În mod similar, cu cât vor fi mai mari marjele din aval, cu atât va fi mai ridicat profitul obținut din creșterea cotei de piață din aval în detrimentul concurenților al căror acces pe piață este blocat (35). |
| --- | --- |

41.

Compromisul ar putea depinde de nivelul profiturilor pe care le obține în amonte și în aval entitatea rezultată ca urmare a concentrării (34). Toate celelalte condiții fiind constante, cu cât sunt mai reduse marjele din amonte, cu atât vor fi mai reduse pierderile înregistrate ca urmare a restrângerii vânzărilor de factori de producție. În mod similar, cu cât vor fi mai mari marjele din aval, cu atât va fi mai ridicat profitul obținut din creșterea cotei de piață din aval în detrimentul concurenților al căror acces pe piață este blocat (35).

| 42. | Motivația firmei integrate de a mări costurile concurenților depinde, în plus, de măsura în care cererea din aval poate fi deturnată de la concurenții al căror acces pe piață este blocat și de procentul din această cerere deturnată care poate fi captat de divizia din aval a firmei integrate (36). În mod normal, cu cât entitatea rezultată ca urmare a concentrării va fi supusă unor constrângeri de capacitate mai mici în raport cu societățile concurente din aval al căror acces pe piață nu a fost blocat și cu cât produsele entității rezultate ca urmare a concentrării sunt mai substituibile în raport cu cele ale acestor concurenți, cu atât va fi mai ridicat acest procent. De asemenea, efectul asupra cererii din aval va fi mai important dacă factorii de producție afectați reprezintă o parte semnificativă din costurile concurenților din aval sau o componentă esențială a produsului din aval (37). |
| --- | --- |

42.

Motivația firmei integrate de a mări costurile concurenților depinde, în plus, de măsura în care cererea din aval poate fi deturnată de la concurenții al căror acces pe piață este blocat și de procentul din această cerere deturnată care poate fi captat de divizia din aval a firmei integrate (36). În mod normal, cu cât entitatea rezultată ca urmare a concentrării va fi supusă unor constrângeri de capacitate mai mici în raport cu societățile concurente din aval al căror acces pe piață nu a fost blocat și cu cât produsele entității rezultate ca urmare a concentrării sunt mai substituibile în raport cu cele ale acestor concurenți, cu atât va fi mai ridicat acest procent. De asemenea, efectul asupra cererii din aval va fi mai important dacă factorii de producție afectați reprezintă o parte semnificativă din costurile concurenților din aval sau o componentă esențială a produsului din aval (37).

| 43. | De asemenea, motivația de a bloca accesul pe piață al concurenților efectivi sau potențiali poate depinde de măsura în care se estimează că divizia din aval a firmei integrate poate avea de câștigat de pe urma nivelurilor mai ridicate ale prețurilor din aval rezultate ca urmare a strategiei de mărire a costurilor concurenților (38). Cu cât sunt mai ridicate cotele de piață ale entității din aval rezultate ca urmare a concentrării, cu atât este mai mare baza de vânzări pe care poate beneficia de marje sporite (39). |
| --- | --- |

43.

De asemenea, motivația de a bloca accesul pe piață al concurenților efectivi sau potențiali poate depinde de măsura în care se estimează că divizia din aval a firmei integrate poate avea de câștigat de pe urma nivelurilor mai ridicate ale prețurilor din aval rezultate ca urmare a strategiei de mărire a costurilor concurenților (38). Cu cât sunt mai ridicate cotele de piață ale entității din aval rezultate ca urmare a concentrării, cu atât este mai mare baza de vânzări pe care poate beneficia de marje sporite (39).

| 44. | Este posibil ca o firmă din amonte aflată în situație de monopol și care are deja capacitatea de a obține toate profiturile disponibile de pe piețele legate vertical, să nu aibă nicio motivație pentru a bloca accesul pe piață al concurenților ca urmare a unei concentrări verticale. Capacitatea de a obține profituri disponibile de la consumatori nu rezultă în mod automat din o cotă de piață foarte ridicată (40). O astfel de constatare ar necesita o analiză mai aprofundată a constrângerilor actuale și viitoare la care este supusă firmă aflată în situație de monopol. În cazul în care nu pot fi obținute toate profiturile disponibile, o concentrare verticală — chiar dacă implică o firmă aflată în situație de monopol în amonte — îi poate conferi entității rezultate ca urmare a concentrării motivația de a mări costurile concurenților din aval, reducând astfel constrângerea concurențială pe care aceștia o exercită asupra sa pe piața din aval. |
| --- | --- |

44.

Este posibil ca o firmă din amonte aflată în situație de monopol și care are deja capacitatea de a obține toate profiturile disponibile de pe piețele legate vertical, să nu aibă nicio motivație pentru a bloca accesul pe piață al concurenților ca urmare a unei concentrări verticale. Capacitatea de a obține profituri disponibile de la consumatori nu rezultă în mod automat din o cotă de piață foarte ridicată (40). O astfel de constatare ar necesita o analiză mai aprofundată a constrângerilor actuale și viitoare la care este supusă firmă aflată în situație de monopol. În cazul în care nu pot fi obținute toate profiturile disponibile, o concentrare verticală — chiar dacă implică o firmă aflată în situație de monopol în amonte — îi poate conferi entității rezultate ca urmare a concentrării motivația de a mări costurile concurenților din aval, reducând astfel constrângerea concurențială pe care aceștia o exercită asupra sa pe piața din aval.

| 45. | În evaluarea motivațiilor posibile ale firmei rezultate ca urmare a concentrării, Comisia poate ține seama de diferite considerații, precum structura acționariatului entității rezultate (41), tipul de strategii adoptate pe piață, în trecut (42), sau conținutul documentelor strategice interne, ca de exemplu planurile de afaceri. |
| --- | --- |

45.

În evaluarea motivațiilor posibile ale firmei rezultate ca urmare a concentrării, Comisia poate ține seama de diferite considerații, precum structura acționariatului entității rezultate (41), tipul de strategii adoptate pe piață, în trecut (42), sau conținutul documentelor strategice interne, ca de exemplu planurile de afaceri.

| 46. | Mai mult, atunci când adoptarea unui anumit mod de comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal. Comportamentul poate fi ilegal inter alia datorită existenței normelor privind concurența sau a normelor specifice unui sector la nivel UE sau național. Totuși, această apreciere nu necesită o analiză detaliată și exhaustivă a normelor diferitelor sisteme juridice aplicabile și a politicii de aplicare practicate în cadrul acestora (43). Mai mult, ilegalitatea unui comportament poate constitui, numai în anumite situații, un motiv de descurajare semnificativ în ceea ce privește adoptarea unui astfel de comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării. În special, Comisia va analiza, pe baza unei analize succinte: (i) posibilitatea ca acest comportament să fie în mod clar, sau foarte probabil, ilegal din punctul de vedere al dreptului comunitar (44); (ii) probabilitatea ca acest comportament ilegal să poată fi descoperit (45) și (iii) sancțiunile care ar putea fi impuse. |
| --- | --- |

46.

Mai mult, atunci când adoptarea unui anumit mod de comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal. Comportamentul poate fi ilegal inter alia datorită existenței normelor privind concurența sau a normelor specifice unui sector la nivel UE sau național. Totuși, această apreciere nu necesită o analiză detaliată și exhaustivă a normelor diferitelor sisteme juridice aplicabile și a politicii de aplicare practicate în cadrul acestora (43). Mai mult, ilegalitatea unui comportament poate constitui, numai în anumite situații, un motiv de descurajare semnificativ în ceea ce privește adoptarea unui astfel de comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării. În special, Comisia va analiza, pe baza unei analize succinte: (i) posibilitatea ca acest comportament să fie în mod clar, sau foarte probabil, ilegal din punctul de vedere al dreptului comunitar (44); (ii) probabilitatea ca acest comportament ilegal să poată fi descoperit (45) și (iii) sancțiunile care ar putea fi impuse.

C.   Impactul global probabil asupra concurenței efective

| 47. | În general, o concentrare economică va ridica semne de întrebare cu privire la concurență datorită blocării pieței factorilor de producție, în cazul în care ar determina mărirea prețurilor pe piața din aval, ridicând astfel obstacole semnificative în cale concurenței efective. |
| --- | --- |

47.

În general, o concentrare economică va ridica semne de întrebare cu privire la concurență datorită blocării pieței factorilor de producție, în cazul în care ar determina mărirea prețurilor pe piața din aval, ridicând astfel obstacole semnificative în cale concurenței efective.

| 48. | În primul rând, o blocare anticoncurențială a pieței poate apărea atunci când o concentrare verticală permite părților participante la concentrare să mărească costurile concurenților din aval de pe piață, conducând astfel la o presiune în creștere asupra prețurilor de vânzare ale acestora. În mod normal, o prejudiciere semnificativă a concurenței efective presupune ca firmele al căror acces pe piață este blocat să joace un rol suficient de important în procesul concurențial de pe piața din aval. Cu cât este mai ridicat numărul de concurenți al căror acces pe piața din aval este blocat, cu atât este mai mare probabilitatea ca, pe piața din aval, concentrarea să determine o mărire semnificativă a prețurilor și, prin urmare, să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective (46). În ciuda unei cote de piață relativ reduse față de alți participanți, o anumită firmă poate juca un rol concurențial semnificativ în comparație cu alți participanți (47), deoarece, de exemplu, este un concurent apropiat al firmei integrate vertical sau deoarece este un concurent deosebit de agresiv. |
| --- | --- |

48.

În primul rând, o blocare anticoncurențială a pieței poate apărea atunci când o concentrare verticală permite părților participante la concentrare să mărească costurile concurenților din aval de pe piață, conducând astfel la o presiune în creștere asupra prețurilor de vânzare ale acestora. În mod normal, o prejudiciere semnificativă a concurenței efective presupune ca firmele al căror acces pe piață este blocat să joace un rol suficient de important în procesul concurențial de pe piața din aval. Cu cât este mai ridicat numărul de concurenți al căror acces pe piața din aval este blocat, cu atât este mai mare probabilitatea ca, pe piața din aval, concentrarea să determine o mărire semnificativă a prețurilor și, prin urmare, să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective (46). În ciuda unei cote de piață relativ reduse față de alți participanți, o anumită firmă poate juca un rol concurențial semnificativ în comparație cu alți participanți (47), deoarece, de exemplu, este un concurent apropiat al firmei integrate vertical sau deoarece este un concurent deosebit de agresiv.

| 49. | În al doilea rând, concurența efectivă poate fi obstrucționată în mod semnificativ prin ridicarea de bariere în calea intrării pe piață a concurenților potențiali (48). O concentrare verticală poate bloca concurența potențială pe piața din aval în cazul în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea să nu devină un furnizor pentru firmele care ar putea intra pe piața din aval sau ar putea-o determina să facă acest lucru doar în condiții mai puțin favorabile decât dacă concentrarea nu s-ar fi realizat. Simpla posibilitate ca entitatea rezultată ca urmare a concentrării să desfășoare o strategie de blocare a pieței post-concentrare, poate deja crea un puternic efect disuasiv asupra firmelor care ar putea intra pe piață (49). Concurența efectivă de pe piața din aval poate fi obstrucționată în mod semnificativ prin ridicarea de bariere la intrarea pe piață, în special dacă blocarea pieței factorilor de producție ar atrage după sine faptul că potențialii concurenți ar fi obligați să intre pe piață atât în amonte, cât și în aval, pentru a putea avea un comportament concurențial efectiv pe oricare dintre aceste piețe. Preocuparea privind ridicarea de bariere la intrarea pe piață este relevantă în special în sectoarele care sunt în faza de deschidere a pieței ori care ar trebui să o facă într-un viitor previzibil (50). |
| --- | --- |

49.

În al doilea rând, concurența efectivă poate fi obstrucționată în mod semnificativ prin ridicarea de bariere în calea intrării pe piață a concurenților potențiali (48). O concentrare verticală poate bloca concurența potențială pe piața din aval în cazul în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea să nu devină un furnizor pentru firmele care ar putea intra pe piața din aval sau ar putea-o determina să facă acest lucru doar în condiții mai puțin favorabile decât dacă concentrarea nu s-ar fi realizat. Simpla posibilitate ca entitatea rezultată ca urmare a concentrării să desfășoare o strategie de blocare a pieței post-concentrare, poate deja crea un puternic efect disuasiv asupra firmelor care ar putea intra pe piață (49). Concurența efectivă de pe piața din aval poate fi obstrucționată în mod semnificativ prin ridicarea de bariere la intrarea pe piață, în special dacă blocarea pieței factorilor de producție ar atrage după sine faptul că potențialii concurenți ar fi obligați să intre pe piață atât în amonte, cât și în aval, pentru a putea avea un comportament concurențial efectiv pe oricare dintre aceste piețe. Preocuparea privind ridicarea de bariere la intrarea pe piață este relevantă în special în sectoarele care sunt în faza de deschidere a pieței ori care ar trebui să o facă într-un viitor previzibil (50).

| 50. | În cazul în care rămân suficienți concurenți credibili în aval, ale căror costuri nu sunt susceptibile să crească, de exemplu, pentru că sunt ei înșiși integrați vertical (51) sau sunt capabili să se orienteze spre factori de producție alternativi adecvați, concurența din partea acestor firme poate constitui o presiune suficientă asupra entității rezultate ca urmare a concentrării și poate împiedica astfel mărirea prețurilor factorilor de producție la niveluri superioare celor practicate anterior concentrării. |
| --- | --- |

50.

În cazul în care rămân suficienți concurenți credibili în aval, ale căror costuri nu sunt susceptibile să crească, de exemplu, pentru că sunt ei înșiși integrați vertical (51) sau sunt capabili să se orienteze spre factori de producție alternativi adecvați, concurența din partea acestor firme poate constitui o presiune suficientă asupra entității rezultate ca urmare a concentrării și poate împiedica astfel mărirea prețurilor factorilor de producție la niveluri superioare celor practicate anterior concentrării.

| 51. | De asemenea, efectul asupra concurenței pe piața din aval trebuie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența puterii de cumpărare (52) sau probabilitatea ca intrările pe piața din amonte să mențină concurența efectivă (53). |
| --- | --- |

51.

De asemenea, efectul asupra concurenței pe piața din aval trebuie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența puterii de cumpărare (52) sau probabilitatea ca intrările pe piața din amonte să mențină concurența efectivă (53).

| 52. | În plus, efectul asupra concurenței trebuie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de către părțile care participă la concentrare (54). Comisia poate hotărî că, drept consecință a creșterilor de eficiență pe care le generează concentrarea, nu există motive pentru a declara concentrarea ca fiind incompatibilă cu piața comună în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul privind concentrările economice. Aceasta va fi situația în cazul în care Comisia poate concluziona, pe baza unor probe suficiente, că eficiența sporită generată de concentrare poate crește capacitatea și motivația entității rezultate ca urmare a concentrării de a acționa în sensul favorizării concurenței în folosul consumatorilor, compensând astfel efectele adverse pe care concentrarea ar putea să le aibă altminteri asupra concurenței. |
| --- | --- |

52.

În plus, efectul asupra concurenței trebuie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de către părțile care participă la concentrare (54). Comisia poate hotărî că, drept consecință a creșterilor de eficiență pe care le generează concentrarea, nu există motive pentru a declara concentrarea ca fiind incompatibilă cu piața comună în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul privind concentrările economice. Aceasta va fi situația în cazul în care Comisia poate concluziona, pe baza unor probe suficiente, că eficiența sporită generată de concentrare poate crește capacitatea și motivația entității rezultate ca urmare a concentrării de a acționa în sensul favorizării concurenței în folosul consumatorilor, compensând astfel efectele adverse pe care concentrarea ar putea să le aibă altminteri asupra concurenței.

| 53. | Pentru a evalua creșterile de eficiență în contextul concentrărilor neorizontale, Comisia aplică principiile stabilite deja în secțiunea VII a Comunicării privind concentrările orizontale. În special, astfel încât Comisia să țină seama, în evaluarea concentrării, de creșterile de eficiență invocate, trebuie ca acestea să fie benefice pentru consumatori, să fie specifice concentrării și să fie verificabile. Aceste condiții sunt cumulative (55). |
| --- | --- |

53.

Pentru a evalua creșterile de eficiență în contextul concentrărilor neorizontale, Comisia aplică principiile stabilite deja în secțiunea VII a Comunicării privind concentrările orizontale. În special, astfel încât Comisia să țină seama, în evaluarea concentrării, de creșterile de eficiență invocate, trebuie ca acestea să fie benefice pentru consumatori, să fie specifice concentrării și să fie verificabile. Aceste condiții sunt cumulative (55).

| 54. | Concentrările verticale pot genera anumite surse specifice de productivitate, lista acestora nefiind exhaustivă. |
| --- | --- |

54.

Concentrările verticale pot genera anumite surse specifice de productivitate, lista acestora nefiind exhaustivă.

| 55. | În special, o concentrare economică verticală permite entității rezultate ca urmare a concentrării să asimileze orice adaosuri comerciale duble preexistente ca urmare a fixării independente a prețurilor de către fiecare dintre cele două părți anterior concentrării (56). În funcție de condițiile pieței, reducerea adaosului comercial combinat (atunci când deciziile privind fixarea prețurilor la ambele niveluri nu sunt armonizate) poate permite firmei integrate vertical să-și dezvolte producția, în mod profitabil, pe piața din aval (57). |
| --- | --- |

55.

În special, o concentrare economică verticală permite entității rezultate ca urmare a concentrării să asimileze orice adaosuri comerciale duble preexistente ca urmare a fixării independente a prețurilor de către fiecare dintre cele două părți anterior concentrării (56). În funcție de condițiile pieței, reducerea adaosului comercial combinat (atunci când deciziile privind fixarea prețurilor la ambele niveluri nu sunt armonizate) poate permite firmei integrate vertical să-și dezvolte producția, în mod profitabil, pe piața din aval (57).

| 56. | În plus, o concentrare verticală poate permite părților să coordoneze mai bine procesul de producție și de distribuție și să facă economii în ceea ce privește costurile de stocare. |
| --- | --- |

56.

În plus, o concentrare verticală poate permite părților să coordoneze mai bine procesul de producție și de distribuție și să facă economii în ceea ce privește costurile de stocare.

| 57. | La nivel mai general, o concentrare verticală poate contribui la armonizarea motivațiilor părților în legătură cu investițiile în noi produse, în noi procese de producție și în vederea comercializării produselor. De exemplu, în cazul în care, înainte de concentrare, un distribuitor din aval ar fi putut fi reticent la a investi în publicitate și în informarea clienților în legătură cu calitățile produselor entității din amonte deoarece de o astfel de investiție ar fi fost profitabilă și pentru vânzările altor firme din aval, entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea mai puține astfel de probleme privind motivația. |
| --- | --- |

57.

La nivel mai general, o concentrare verticală poate contribui la armonizarea motivațiilor părților în legătură cu investițiile în noi produse, în noi procese de producție și în vederea comercializării produselor. De exemplu, în cazul în care, înainte de concentrare, un distribuitor din aval ar fi putut fi reticent la a investi în publicitate și în informarea clienților în legătură cu calitățile produselor entității din amonte deoarece de o astfel de investiție ar fi fost profitabilă și pentru vânzările altor firme din aval, entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea mai puține astfel de probleme privind motivația.

2.   Blocarea accesului la clienți

| 58. | Blocarea accesului la clienți poate apărea în cazul integrării unui furnizor și a unui client important de pe piața din aval (58). Datorită prezenței în aval, entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate bloca accesul la o bază de clienți suficientă pentru concurenții săi actuali sau potențiali de pe piața din amonte (piața factorilor de producție) și poate reduce capacitatea sau motivația acestora de a avea un comportament concurențial. Acest lucru poate determina creșterea costurilor concurenților din aval, îngreunându-le aprovizionarea cu factori de producție la prețuri și în condiții similare cu cele existente dacă nu ar fi avut loc concentrarea. Astfel, entitatea rezultată ca urmare a fuziunii poate să mărească, în mod profitabil, prețurile pe piața din aval. Cu toate acestea, orice fel de creștere a eficienței ca urmare a concentrării poate să determine entitatea rezultată să reducă prețurile, astfel încât să nu existe niciun impact negativ asupra consumatorilor. Nu este necesar ca, în ceea ce privește concurenții firmei rezultate ca urmare a concentrării, aceștia să fie forțați să iasă de pe piață pentru ca blocarea accesului la clienți să determine prejudicierea consumatorului. Termenul de referință constă în a determina dacă mărirea costurilor cu factorii de producție ar conduce la prețuri mai ridicate pentru consumatori. Acest mecanism este prezentat sub formă grafică în figura 2.
  Figura 2
  Blocarea accesului la clienți |
| --- | --- |

58.

Blocarea accesului la clienți poate apărea în cazul integrării unui furnizor și a unui client important de pe piața din aval (58). Datorită prezenței în aval, entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate bloca accesul la o bază de clienți suficientă pentru concurenții săi actuali sau potențiali de pe piața din amonte (piața factorilor de producție) și poate reduce capacitatea sau motivația acestora de a avea un comportament concurențial. Acest lucru poate determina creșterea costurilor concurenților din aval, îngreunându-le aprovizionarea cu factori de producție la prețuri și în condiții similare cu cele existente dacă nu ar fi avut loc concentrarea. Astfel, entitatea rezultată ca urmare a fuziunii poate să mărească, în mod profitabil, prețurile pe piața din aval. Cu toate acestea, orice fel de creștere a eficienței ca urmare a concentrării poate să determine entitatea rezultată să reducă prețurile, astfel încât să nu existe niciun impact negativ asupra consumatorilor. Nu este necesar ca, în ceea ce privește concurenții firmei rezultate ca urmare a concentrării, aceștia să fie forțați să iasă de pe piață pentru ca blocarea accesului la clienți să determine prejudicierea consumatorului. Termenul de referință constă în a determina dacă mărirea costurilor cu factorii de producție ar conduce la prețuri mai ridicate pentru consumatori. Acest mecanism este prezentat sub formă grafică în figura 2.

Figura 2

Blocarea accesului la clienți

Image

| 59. | În evaluarea probabilității unui scenariu de blocare de natură anticoncurențială a accesului la clienți, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea capacitatea de a bloca accesul la piețele din aval prin reducerea achizițiilor de la concurenții din amonte. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motive pentru a reduce achizițiile din amonte, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare a pieței ar avea un efect semnificativ și dăunător asupra clienților de pe piața din aval (59). |
| --- | --- |

59.

În evaluarea probabilității unui scenariu de blocare de natură anticoncurențială a accesului la clienți, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea capacitatea de a bloca accesul la piețele din aval prin reducerea achizițiilor de la concurenții din amonte. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motive pentru a reduce achizițiile din amonte, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare a pieței ar avea un efect semnificativ și dăunător asupra clienților de pe piața din aval (59).

A.   Capacitatea de a bloca accesul la piețele din aval

| 60. | O concentrare economică verticală poate afecta concurenții din amonte prin creșterea costului de acces al acestora la clienții din aval sau prin restrângerea accesului la o bază de clienți importantă. Blocarea accesului la clienți poate îmbrăca diverse forme. De exemplu, entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate decide să achiziționeze toate bunurile sau serviciile de care are nevoie de la divizia sa din amonte și, în consecință, poate înceta aprovizionarea de la concurenții săi din amonte. De asemenea, poate reduce achizițiile de la concurenții din amonte sau se poate aproviziona de la aceștia în condiții mai puțin favorabile decât ar fi făcut-o în absența concentrării (60). |
| --- | --- |

60.

O concentrare economică verticală poate afecta concurenții din amonte prin creșterea costului de acces al acestora la clienții din aval sau prin restrângerea accesului la o bază de clienți importantă. Blocarea accesului la clienți poate îmbrăca diverse forme. De exemplu, entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate decide să achiziționeze toate bunurile sau serviciile de care are nevoie de la divizia sa din amonte și, în consecință, poate înceta aprovizionarea de la concurenții săi din amonte. De asemenea, poate reduce achizițiile de la concurenții din amonte sau se poate aproviziona de la aceștia în condiții mai puțin favorabile decât ar fi făcut-o în absența concentrării (60).

| 61. | Atunci când analizează dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar avea capacitatea de a bloca accesul la piețele din aval, Comisia examinează dacă există suficiente alternative economice pe piața din aval astfel încât concurenții din amonte (actuali sau potențiali) să-și poată vinde producția (61). Pentru ca blocarea accesului la clienți să constituie o preocupare, concentrarea verticală trebuie să implice o societate care este un client important, cu un grad ridicat de putere pe piața din aval (62). Dacă, dimpotrivă, există o bază de clienți (existentă sau potențială) suficient de largă, care se poate orienta spre furnizori independenți, este puțin probabil ca, pe baza acestor motive, Comisia să ridice semne de întrebare în ceea ce privește concurența (63). |
| --- | --- |

61.

Atunci când analizează dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar avea capacitatea de a bloca accesul la piețele din aval, Comisia examinează dacă există suficiente alternative economice pe piața din aval astfel încât concurenții din amonte (actuali sau potențiali) să-și poată vinde producția (61). Pentru ca blocarea accesului la clienți să constituie o preocupare, concentrarea verticală trebuie să implice o societate care este un client important, cu un grad ridicat de putere pe piața din aval (62). Dacă, dimpotrivă, există o bază de clienți (existentă sau potențială) suficient de largă, care se poate orienta spre furnizori independenți, este puțin probabil ca, pe baza acestor motive, Comisia să ridice semne de întrebare în ceea ce privește concurența (63).

| 62. | Blocarea accesului la clienți poate determina creșterea prețurilor factorilor de producție, în special dacă se înregistrează economii importante de scară sau de diversificare pe piața factorilor de producție sau atunci când cererea este caracterizată prin efecte de rețea (64). În special în astfel de situații, poate fi afectată capacitatea concurenților din amonte, fie ei actuali sau potențiali, de a avea un comportament concurențial. |
| --- | --- |

62.

Blocarea accesului la clienți poate determina creșterea prețurilor factorilor de producție, în special dacă se înregistrează economii importante de scară sau de diversificare pe piața factorilor de producție sau atunci când cererea este caracterizată prin efecte de rețea (64). În special în astfel de situații, poate fi afectată capacitatea concurenților din amonte, fie ei actuali sau potențiali, de a avea un comportament concurențial.

| 63. | De exemplu, blocarea accesului la clienți poate conduce la creșterea prețurilor factorilor de producție în cazul în care concurenții din amonte funcționează la același nivel sau la un nivel apropiat de scara lor minimă de eficiență. În măsura în care blocarea accesului la clienți și pierderea aferentă de producție pentru concurenții din amonte conduce la creșterea costurilor lor variabile de producție, aceasta poate determina o presiune ascendentă asupra prețurilor pe care aceștia le facturează clienților care operează pe piața din aval. |
| --- | --- |

63.

De exemplu, blocarea accesului la clienți poate conduce la creșterea prețurilor factorilor de producție în cazul în care concurenții din amonte funcționează la același nivel sau la un nivel apropiat de scara lor minimă de eficiență. În măsura în care blocarea accesului la clienți și pierderea aferentă de producție pentru concurenții din amonte conduce la creșterea costurilor lor variabile de producție, aceasta poate determina o presiune ascendentă asupra prețurilor pe care aceștia le facturează clienților care operează pe piața din aval.

| 64. | În condițiile existenței unor economii de scară sau de diversificare, blocarea accesului la clienți poate face ca potențialii participanți să fie mai puțin interesați să intre pe piața din amonte, datorită reducerii semnificative a veniturilor potențiale ale acestora. În situația în care blocarea accesului la clienți determină descurajarea acestora, este posibil ca prețurile factorilor de producție să rămână la un nivel mai ridicat decât ar fi cazul in alte condiții, conducând astfel la creșterea costului de aprovizionare cu factori de producție pentru concurenții din aval ai firmei rezultate ca urmare a concentrării. |
| --- | --- |

64.

În condițiile existenței unor economii de scară sau de diversificare, blocarea accesului la clienți poate face ca potențialii participanți să fie mai puțin interesați să intre pe piața din amonte, datorită reducerii semnificative a veniturilor potențiale ale acestora. În situația în care blocarea accesului la clienți determină descurajarea acestora, este posibil ca prețurile factorilor de producție să rămână la un nivel mai ridicat decât ar fi cazul in alte condiții, conducând astfel la creșterea costului de aprovizionare cu factori de producție pentru concurenții din aval ai firmei rezultate ca urmare a concentrării.

| 65. | Mai mult, din moment ce blocarea accesului la clienți are un impact, în primul rând, asupra fluxurilor de venituri ale concurenților din amonte, aceasta poate determina reducerea semnificativă a capacității și a motivației acestora de investi în vederea reducerii costurilor, îmbunătățirii activității de cercetare — dezvoltare și a calității produselor (65). Acest lucru poate conduce la reducerea capacității concurențiale pe termen lung a acestora și poate chiar cauza ieșirea lor de pe piață. |
| --- | --- |

65.

Mai mult, din moment ce blocarea accesului la clienți are un impact, în primul rând, asupra fluxurilor de venituri ale concurenților din amonte, aceasta poate determina reducerea semnificativă a capacității și a motivației acestora de investi în vederea reducerii costurilor, îmbunătățirii activității de cercetare — dezvoltare și a calității produselor (65). Acest lucru poate conduce la reducerea capacității concurențiale pe termen lung a acestora și poate chiar cauza ieșirea lor de pe piață.

| 66. | În evaluarea sa, Comisia poate ține seama de existența unor piețe distincte care corespund unor utilizări diferite ale factorilor de producție. Dacă o parte importantă a pieței din aval este blocată, este posibil ca un furnizor din amonte să nu reușească să atingă nivelul de eficiență și să opereze, de asemenea, la costuri mai ridicate, pe o altă piață (alte piețe). Dimpotrivă, un furnizor din amonte poate continua să opereze în mod eficient dacă identifică alte utilizări sau piețe secundare pentru factorii săi de producție, fără a suporta costuri mult mai ridicate. |
| --- | --- |

66.

În evaluarea sa, Comisia poate ține seama de existența unor piețe distincte care corespund unor utilizări diferite ale factorilor de producție. Dacă o parte importantă a pieței din aval este blocată, este posibil ca un furnizor din amonte să nu reușească să atingă nivelul de eficiență și să opereze, de asemenea, la costuri mai ridicate, pe o altă piață (alte piețe). Dimpotrivă, un furnizor din amonte poate continua să opereze în mod eficient dacă identifică alte utilizări sau piețe secundare pentru factorii săi de producție, fără a suporta costuri mult mai ridicate.

| 67. | În evaluarea sa, Comisia va analiza, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, durabile în timp, pe care le-ar putea aplica firmele concurente. Astfel de strategii de ripostă includ posibilitatea unei decizii a concurenților din amonte de a practica prețuri mai agresive pentru a menține nivelul vânzărilor de pe piața din aval, astfel încât să reducă efectul blocării (66). |
| --- | --- |

67.

În evaluarea sa, Comisia va analiza, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, durabile în timp, pe care le-ar putea aplica firmele concurente. Astfel de strategii de ripostă includ posibilitatea unei decizii a concurenților din amonte de a practica prețuri mai agresive pentru a menține nivelul vânzărilor de pe piața din aval, astfel încât să reducă efectul blocării (66).

B.   Motivația de bloca accesul la piețele din aval

| 68. | Motivația de a bloca piața depinde de gradul de profitabilitate al acestei acțiuni. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între costurile eventuale asociate neprocurării produselor de la concurenții din amonte și posibilele câștiguri obținute din realizarea acestui lucru, de exemplu, deoarece această acțiune i-ar permite să mărească prețurile pe piețele din amonte și din aval. |
| --- | --- |

68.

Motivația de a bloca piața depinde de gradul de profitabilitate al acestei acțiuni. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între costurile eventuale asociate neprocurării produselor de la concurenții din amonte și posibilele câștiguri obținute din realizarea acestui lucru, de exemplu, deoarece această acțiune i-ar permite să mărească prețurile pe piețele din amonte și din aval.

| 69. | Costurile asociate reducerii aprovizionării de la furnizorii concurenți din amonte sunt mai ridicate atunci când divizia din amonte a firmei integrate este mai puțin eficientă decât furnizorii blocați. De asemenea, astfel de costuri sunt mai ridicate dacă divizia din amonte a firmei rezultate ca urmare a concentrării are o capacitate de producție limitată sau dacă produsele concurenților sunt mai interesante datorită gradului lor de diferențiere. |
| --- | --- |

69.

Costurile asociate reducerii aprovizionării de la furnizorii concurenți din amonte sunt mai ridicate atunci când divizia din amonte a firmei integrate este mai puțin eficientă decât furnizorii blocați. De asemenea, astfel de costuri sunt mai ridicate dacă divizia din amonte a firmei rezultate ca urmare a concentrării are o capacitate de producție limitată sau dacă produsele concurenților sunt mai interesante datorită gradului lor de diferențiere.

| 70. | Motivația de a se angaja în strategia de blocare a accesului la clienți depinde și de măsura în care divizia din amonte a entității rezultate ca urmare a concentrării poate beneficia de un eventual nivel mai ridicat al prețurilor pe piața din amonte rezultat ca urmare a blocării accesului la clienți al concurenților din amonte. De asemenea, motivația de se a angaja în strategia de blocare a accesului la clienți este și mai ridicată cu cât divizia din aval a firmei integrate se poate aștepta să beneficieze de un nivel mai ridicat al prețurilor în aval ca urmare a strategiei de blocare. În acest context, cu cât este mai ridicată cota de piață pentru activitățile din aval ale entității rezultate ca urmare a concentrării, cu atât este mai mare baza de vânzări pe care poate beneficia de marje sporite (67). |
| --- | --- |

70.

Motivația de a se angaja în strategia de blocare a accesului la clienți depinde și de măsura în care divizia din amonte a entității rezultate ca urmare a concentrării poate beneficia de un eventual nivel mai ridicat al prețurilor pe piața din amonte rezultat ca urmare a blocării accesului la clienți al concurenților din amonte. De asemenea, motivația de se a angaja în strategia de blocare a accesului la clienți este și mai ridicată cu cât divizia din aval a firmei integrate se poate aștepta să beneficieze de un nivel mai ridicat al prețurilor în aval ca urmare a strategiei de blocare. În acest context, cu cât este mai ridicată cota de piață pentru activitățile din aval ale entității rezultate ca urmare a concentrării, cu atât este mai mare baza de vânzări pe care poate beneficia de marje sporite (67).

| 71. | Atunci când adoptarea unui anumit comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal (68). |
| --- | --- |

71.

Atunci când adoptarea unui anumit comportament de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal (68).

C.   Impactul global probabil asupra concurenței efective

| 72. | Blocarea concurenților pe piețele din amonte poate avea un impact negativ asupra pieței din aval și poate aduce prejudicii consumatorilor. Prin împiedicarea accesului concurențial al produselor concurenților (din amonte) blocați la o bază de clienți semnificativă, concentrarea poate reduce capacitatea acestora de a avea un comportament concurențial în viitorul apropiat. Drept urmare, este probabil ca societățile concurente din aval să fie dezavantajate din punct de vedere concurențial, suportând, de exemplu, costuri ridicate ale factorilor de producție. În schimb, acest lucru poate permite entității rezultate ca urmare a concentrării să mărească prețurile, în mod profitabil, sau să reducă producția globală pe piața din aval. |
| --- | --- |

72.

Blocarea concurenților pe piețele din amonte poate avea un impact negativ asupra pieței din aval și poate aduce prejudicii consumatorilor. Prin împiedicarea accesului concurențial al produselor concurenților (din amonte) blocați la o bază de clienți semnificativă, concentrarea poate reduce capacitatea acestora de a avea un comportament concurențial în viitorul apropiat. Drept urmare, este probabil ca societățile concurente din aval să fie dezavantajate din punct de vedere concurențial, suportând, de exemplu, costuri ridicate ale factorilor de producție. În schimb, acest lucru poate permite entității rezultate ca urmare a concentrării să mărească prețurile, în mod profitabil, sau să reducă producția globală pe piața din aval.

| 73. | Poate dura o perioadă de timp până la materializarea impactului negativ asupra consumatorilor, în timp ce impactul principal al blocării accesului la clienți este asupra fluxurilor de venituri ale concurenților din amonte, reducând motivația acestora de a face investiții în vederea reducerii costurilor, ameliorării calității produselor sau în alte domenii concurențiale, pentru a rămâne competitiv. |
| --- | --- |

73.

Poate dura o perioadă de timp până la materializarea impactului negativ asupra consumatorilor, în timp ce impactul principal al blocării accesului la clienți este asupra fluxurilor de venituri ale concurenților din amonte, reducând motivația acestora de a face investiții în vederea reducerii costurilor, ameliorării calității produselor sau în alte domenii concurențiale, pentru a rămâne competitiv.

| 74. | Concentrarea poate ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective pe piața din amonte numai atunci când o parte suficient de importantă din producția din amonte este afectată de reducerea veniturilor ca urmare a concentrării verticale. Dacă rămâne un anumit număr de concurenți în amonte care nu sunt afectați, concurența dintre aceste firme poate fi suficientă pentru a împiedica prețurile să crească pe piața din amonte și, prin urmare, pe piața din aval. Concurența suficientă dintre firmele din amonte neafectate de blocare presupune ca acestea să nu fie confruntate cu bariere în calea dezvoltării, ca de exemplu limitări ale capacității de producție sau diferențierea produselor (69). În cazul în care reducerea concurenței din amonte afectează o parte importantă a producției din aval, este probabil ca, datorită blocării accesului la factorii de producție, concentrarea să determine o creștere importantă a nivelului prețurilor de pe piața din aval și, prin urmare, să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective (70). |
| --- | --- |

74.

Concentrarea poate ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective pe piața din amonte numai atunci când o parte suficient de importantă din producția din amonte este afectată de reducerea veniturilor ca urmare a concentrării verticale. Dacă rămâne un anumit număr de concurenți în amonte care nu sunt afectați, concurența dintre aceste firme poate fi suficientă pentru a împiedica prețurile să crească pe piața din amonte și, prin urmare, pe piața din aval. Concurența suficientă dintre firmele din amonte neafectate de blocare presupune ca acestea să nu fie confruntate cu bariere în calea dezvoltării, ca de exemplu limitări ale capacității de producție sau diferențierea produselor (69). În cazul în care reducerea concurenței din amonte afectează o parte importantă a producției din aval, este probabil ca, datorită blocării accesului la factorii de producție, concentrarea să determine o creștere importantă a nivelului prețurilor de pe piața din aval și, prin urmare, să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective (70).

| 75. | Concurența efectivă de pe piața din amonte poate fi obstrucționată în mod semnificativ și prin ridicarea de bariere în calea intrării pe piață a potențialilor concurenți. Aceasta poate fi situația în special în cazul în care blocarea accesului la clienți ar obliga astfel de concurenți potențiali să intre pe piață atât la nivelul din aval, cât și la cel din amonte, pentru a putea avea un comportament concurențial efectiv pe oricare dintre aceste piețe. Într-un astfel de context, blocarea accesului la clienți și la factori de producție poate face parte, deci, din aceeași strategie. Preocuparea privind ridicare de bariere la intrarea pe piață este relevantă în special în sectoarele care sunt în faza de deschidere a pieței ori care sunt susceptibile să realizeze această deschidere în viitorul previzibil (71). |
| --- | --- |

75.

Concurența efectivă de pe piața din amonte poate fi obstrucționată în mod semnificativ și prin ridicarea de bariere în calea intrării pe piață a potențialilor concurenți. Aceasta poate fi situația în special în cazul în care blocarea accesului la clienți ar obliga astfel de concurenți potențiali să intre pe piață atât la nivelul din aval, cât și la cel din amonte, pentru a putea avea un comportament concurențial efectiv pe oricare dintre aceste piețe. Într-un astfel de context, blocarea accesului la clienți și la factori de producție poate face parte, deci, din aceeași strategie. Preocuparea privind ridicare de bariere la intrarea pe piață este relevantă în special în sectoarele care sunt în faza de deschidere a pieței ori care sunt susceptibile să realizeze această deschidere în viitorul previzibil (71).

| 76. | Efectul asupra concurenței trebuie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența unei puteri de cumpărare compensatorie (72) sau probabilitatea ca intrarea pe piață a unor noi participanți să mențină concurența efectivă pe piețele din amonte sau din aval (73). |
| --- | --- |

76.

Efectul asupra concurenței trebuie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența unei puteri de cumpărare compensatorie (72) sau probabilitatea ca intrarea pe piață a unor noi participanți să mențină concurența efectivă pe piețele din amonte sau din aval (73).

| 77. | În plus, este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de părțile care participă la concentrare (74). |
| --- | --- |

77.

În plus, este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de părțile care participă la concentrare (74).

B.   Alte efecte necoordonate

| 78. | Entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate avea acces, prin integrarea verticală, la informații comerciale sensibile privind activitățile din amonte sau din aval ale concurenților (75). De exemplu, atunci când devine furnizor al unui concurent din aval, o societate poate obține informații esențiale, care îi permit să practice prețuri mai puțin agresive pe piața, în detrimentul consumatorilor (76). De asemenea, acest lucru poate pune concurenții într-o situație dezavantajoasă din punct de vedere concurențial, descurajându-i astfel să intre sau să se dezvolte pe piață. |
| --- | --- |

78.

Entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate avea acces, prin integrarea verticală, la informații comerciale sensibile privind activitățile din amonte sau din aval ale concurenților (75). De exemplu, atunci când devine furnizor al unui concurent din aval, o societate poate obține informații esențiale, care îi permit să practice prețuri mai puțin agresive pe piața, în detrimentul consumatorilor (76). De asemenea, acest lucru poate pune concurenții într-o situație dezavantajoasă din punct de vedere concurențial, descurajându-i astfel să intre sau să se dezvolte pe piață.

C.   Efecte coordonate

| 79. | După cum a fost explicat în secțiune IV a Comunicării privind concentrările orizontale, o concentrare economică poate modifica natura concurenței astfel încât este mult mai probabil ca firmele care anterior nu își coordonau modul de acțiune, să se concerteze în prezent și să mărească prețurile sau să aducă prejudicii, în alt mod, concurenței efective. De asemenea, o concentrare economică face ca o coordonare să fie mai ușoară, mai stabilă și mai eficace pentru firmele care se concertau înainte de concentrare (77). |
| --- | --- |

79.

După cum a fost explicat în secțiune IV a Comunicării privind concentrările orizontale, o concentrare economică poate modifica natura concurenței astfel încât este mult mai probabil ca firmele care anterior nu își coordonau modul de acțiune, să se concerteze în prezent și să mărească prețurile sau să aducă prejudicii, în alt mod, concurenței efective. De asemenea, o concentrare economică face ca o coordonare să fie mai ușoară, mai stabilă și mai eficace pentru firmele care se concertau înainte de concentrare (77).

| 80. | Fenomenul de coordonare pe piață poate apărea atunci când concurenții sunt capabili, fără a participa la un acord sau a recurge la o practică concertată în sensul articolului 81 din tratat, să identifice și să urmărească obiective comune, evitând presiunea concurențială reciprocă normală printr-un sistem coerent de amenințări implicite. Într-o situație concurențială normală, fiecare firmă este stimulată, în mod constant, pentru a avea un comportament concurențial. Acest stimulent este, în cele din urmă, factorul care păstrează prețurile la un nivel scăzut și care împiedică firmele să-și maximizeze profiturile împreună. Coordonarea implică o abatere de la condițiile concurențiale normale în sensul că firmele sunt capabile să mențină prețuri superioare celor pe care le-ar permite maximizarea pe termen scurt și în mod independent a profitului. Firmele se vor abține, în mod coordonat, de la a practica prețuri mai reduse în raport cu cele practicate de concurenți, deoarece anticipează că un astfel de comportament ar periclita coordonarea în viitor. Pentru ca efectele coordonate să apară, trebuie ca profitul pe care firmele ar putea să-l obțină având un comportament concurențial agresiv pe termen scurt („abaterea”), să fie inferior reducerii estimate a veniturilor pe care ar cauza-o pe termen mai lung acest comportament, deoarece ar fi de așteptat să declanșeze o reacție agresivă din partea concurenților (sub formă de „pedeapsă”). |
| --- | --- |

80.

Fenomenul de coordonare pe piață poate apărea atunci când concurenții sunt capabili, fără a participa la un acord sau a recurge la o practică concertată în sensul articolului 81 din tratat, să identifice și să urmărească obiective comune, evitând presiunea concurențială reciprocă normală printr-un sistem coerent de amenințări implicite. Într-o situație concurențială normală, fiecare firmă este stimulată, în mod constant, pentru a avea un comportament concurențial. Acest stimulent este, în cele din urmă, factorul care păstrează prețurile la un nivel scăzut și care împiedică firmele să-și maximizeze profiturile împreună. Coordonarea implică o abatere de la condițiile concurențiale normale în sensul că firmele sunt capabile să mențină prețuri superioare celor pe care le-ar permite maximizarea pe termen scurt și în mod independent a profitului. Firmele se vor abține, în mod coordonat, de la a practica prețuri mai reduse în raport cu cele practicate de concurenți, deoarece anticipează că un astfel de comportament ar periclita coordonarea în viitor. Pentru ca efectele coordonate să apară, trebuie ca profitul pe care firmele ar putea să-l obțină având un comportament concurențial agresiv pe termen scurt („abaterea”), să fie inferior reducerii estimate a veniturilor pe care ar cauza-o pe termen mai lung acest comportament, deoarece ar fi de așteptat să declanșeze o reacție agresivă din partea concurenților (sub formă de „pedeapsă”).

| 81. | Este mai probabil ca o coordonare să apară pe piețele în care este relativ simplu de ajuns la un acord comun privind modalitățile de coordonare. În plus, sunt necesare trei condiții pentru ca o coordonare să fie durabilă. În primul rând, firmele care participă la coordonare trebuie să fie capabile să monitorizeze într-o măsură suficientă dacă modalitățile de coordonare sunt respectate. În al doilea rând, din raționamente de disciplină, este necesar să existe anumite tipuri de mecanisme de descurajare care pot fi activate dacă este detectată o abatere. În al treilea rând, reacțiile terților, precum cele ale concurenților actuali și viitori care nu participă la coordonare, precum și ale clienților, nu ar trebui să fie în măsură să pericliteze rezultate așteptate de pe urma coordonării (78). |
| --- | --- |

81.

Este mai probabil ca o coordonare să apară pe piețele în care este relativ simplu de ajuns la un acord comun privind modalitățile de coordonare. În plus, sunt necesare trei condiții pentru ca o coordonare să fie durabilă. În primul rând, firmele care participă la coordonare trebuie să fie capabile să monitorizeze într-o măsură suficientă dacă modalitățile de coordonare sunt respectate. În al doilea rând, din raționamente de disciplină, este necesar să existe anumite tipuri de mecanisme de descurajare care pot fi activate dacă este detectată o abatere. În al treilea rând, reacțiile terților, precum cele ale concurenților actuali și viitori care nu participă la coordonare, precum și ale clienților, nu ar trebui să fie în măsură să pericliteze rezultate așteptate de pe urma coordonării (78).

Convenirea modalităților de coordonare

| 82. | O concentrare verticală poate facilita obținerea unui acord comun privind modalitățile de coordonare de către firmele din amonte sau din aval (79). |
| --- | --- |

82.

O concentrare verticală poate facilita obținerea unui acord comun privind modalitățile de coordonare de către firmele din amonte sau din aval (79).

| 83. | De exemplu, atunci când o concentrare verticală conduce la blocarea pieței (80), aceasta poate determina o reducere a numărului de concurenți efectivi de pe piață. În general, o reducere a numărului de participanți facilitează coordonarea dintre participanții care rămân pe piață. |
| --- | --- |

83.

De exemplu, atunci când o concentrare verticală conduce la blocarea pieței (80), aceasta poate determina o reducere a numărului de concurenți efectivi de pe piață. În general, o reducere a numărului de participanți facilitează coordonarea dintre participanții care rămân pe piață.

| 84. | De asemenea, concentrările verticale pot mări gradul de simetrie dintre firmele active pe piață (81). Acest lucru poate mări probabilitatea realizării unei coordonări facilitând obținerea unui acord comun privind modalitățile de coordonare. De asemenea, integrarea verticală poate mări nivelul de transparență a pieței, facilitând coordonarea între participanții care rămân pe piață. |
| --- | --- |

84.

De asemenea, concentrările verticale pot mări gradul de simetrie dintre firmele active pe piață (81). Acest lucru poate mări probabilitatea realizării unei coordonări facilitând obținerea unui acord comun privind modalitățile de coordonare. De asemenea, integrarea verticală poate mări nivelul de transparență a pieței, facilitând coordonarea între participanții care rămân pe piață.

| 85. | În plus, o concentrare poate antrena eliminarea unei întreprinderi deviante de pe o piață. O întreprindere devianta este un furnizor care, din rațiunile sale proprii, nu vrea să accepte un comportament coordonat și care păstrează astfel un comportament concurențial agresiv. Integrarea verticală a unei întreprinderi devianteăă poate modifica motivația acestui într-o asemenea măsură încât să nu mai fie împiedicată coordonarea. |
| --- | --- |

85.

În plus, o concentrare poate antrena eliminarea unei întreprinderi deviante de pe o piață. O întreprindere devianta este un furnizor care, din rațiunile sale proprii, nu vrea să accepte un comportament coordonat și care păstrează astfel un comportament concurențial agresiv. Integrarea verticală a unei întreprinderi devianteăă poate modifica motivația acestui într-o asemenea măsură încât să nu mai fie împiedicată coordonarea.

Monitorizarea abaterilor

| 86. | Integrarea verticală poate facilita coordonarea, mărind nivelul de transparență a pieței dintre firme prin asigurarea accesului la informații confidențiale privind concurenții sau prin facilitarea monitorizării prețurilor. De exemplu, astfel de probleme pot apărea dacă nivelul de transparență în legătură cu prețurile este mai ridicat în aval decât în amonte. Aceasta poate fi situația în cazul în care prețurile pentru consumatorii finali sunt publice, în timp ce tranzacțiile de pe piața intermediară sunt confidențiale. Integrarea verticală le poate conferi producătorilor din amonte controlul asupra prețurilor finale și astfel, le poate permite să monitorizeze în mod mai eficace abaterile. |
| --- | --- |

86.

Integrarea verticală poate facilita coordonarea, mărind nivelul de transparență a pieței dintre firme prin asigurarea accesului la informații confidențiale privind concurenții sau prin facilitarea monitorizării prețurilor. De exemplu, astfel de probleme pot apărea dacă nivelul de transparență în legătură cu prețurile este mai ridicat în aval decât în amonte. Aceasta poate fi situația în cazul în care prețurile pentru consumatorii finali sunt publice, în timp ce tranzacțiile de pe piața intermediară sunt confidențiale. Integrarea verticală le poate conferi producătorilor din amonte controlul asupra prețurilor finale și astfel, le poate permite să monitorizeze în mod mai eficace abaterile.

| 87. | Atunci când conduce la o blocare a pieței, o concentrare verticală poate determina, de asemenea, o reducere a numărului de concurenți efectivi de pe piață. O reducere a numărului de participanți poate facilita monitorizarea acțiunilor fiecăruia pe piață. |
| --- | --- |

87.

Atunci când conduce la o blocare a pieței, o concentrare verticală poate determina, de asemenea, o reducere a numărului de concurenți efectivi de pe piață. O reducere a numărului de participanți poate facilita monitorizarea acțiunilor fiecăruia pe piață.

Mecanisme de descurajare

| 88. | Concentrările verticale pot afecta motivația firmelor care participă la coordonare de a respecta modalitățile de coordonare. De exemplu, o societate integrată vertical poate fi în poziția de a sancționa în mod mai eficace societățile concurente când acestea aleg să se abată de la modalitățile de coordonare deoarece societatea respectivă este pentru acestea fie un client esențial, fie un furnizor esențial (82). |
| --- | --- |

88.

Concentrările verticale pot afecta motivația firmelor care participă la coordonare de a respecta modalitățile de coordonare. De exemplu, o societate integrată vertical poate fi în poziția de a sancționa în mod mai eficace societățile concurente când acestea aleg să se abată de la modalitățile de coordonare deoarece societatea respectivă este pentru acestea fie un client esențial, fie un furnizor esențial (82).

Reacțiile societăților care nu participă la coordonare

| 89. | Concentrările verticale pot reduce posibilitatea societăților care nu participă la coordonare de a o destabiliza prin sporirea barierelor la intrarea pe piață sau prin limitarea capacității acestora de a avea un comportament concurențial. |
| --- | --- |

89.

Concentrările verticale pot reduce posibilitatea societăților care nu participă la coordonare de a o destabiliza prin sporirea barierelor la intrarea pe piață sau prin limitarea capacității acestora de a avea un comportament concurențial.

| 90. | De asemenea, o concentrare verticală poate antrena eliminarea de pe o piață a unui cumpărător destabilizator. Dacă firmele din amonte consideră că achizițiile unui anumit cumpărător ca fiind suficient de importante, acestea pot fi tentate să se abată de la modalitățile de coordonare în încercarea de a-și proteja afacerea. În mod similar, un cumpărător important poate fi capabil să încurajeze firmele care participă la o coordonare să se abată de la aceste modalități, aprovizionându-se pentru mare parte din nevoile lor de la un singur furnizor sau oferind contracte pe termen lung. Achiziționarea unui astfel de cumpărător poate spori riscul de coordonare pe o piață. |
| --- | --- |

90.

De asemenea, o concentrare verticală poate antrena eliminarea de pe o piață a unui cumpărător destabilizator. Dacă firmele din amonte consideră că achizițiile unui anumit cumpărător ca fiind suficient de importante, acestea pot fi tentate să se abată de la modalitățile de coordonare în încercarea de a-și proteja afacerea. În mod similar, un cumpărător important poate fi capabil să încurajeze firmele care participă la o coordonare să se abată de la aceste modalități, aprovizionându-se pentru mare parte din nevoile lor de la un singur furnizor sau oferind contracte pe termen lung. Achiziționarea unui astfel de cumpărător poate spori riscul de coordonare pe o piață.

V.   CONCENTRĂRI CONGLOMERATE

| 91. | Concentrările conglomerate reprezintă concentrări între firme care se află în relații care nu sunt nici pur orizontale (în calitate de concurenți pe aceeași piață relevantă), nici verticale (în calitate de furnizori și de clienți). În practică, atenția este focalizată asupra concentrărilor dintre societăți care sunt active pe piețe strâns legate (83) (de exemplu concentrări care implică furnizori de produse complementare sau de produse care aparțin unei game de produse care sunt cumpărate în general de același grup de clienți pentru aceeași întrebuințare finală). |
| --- | --- |

91.

Concentrările conglomerate reprezintă concentrări între firme care se află în relații care nu sunt nici pur orizontale (în calitate de concurenți pe aceeași piață relevantă), nici verticale (în calitate de furnizori și de clienți). În practică, atenția este focalizată asupra concentrărilor dintre societăți care sunt active pe piețe strâns legate (83) (de exemplu concentrări care implică furnizori de produse complementare sau de produse care aparțin unei game de produse care sunt cumpărate în general de același grup de clienți pentru aceeași întrebuințare finală).

| 92. | Deși este recunoscut faptul că, în majoritatea cazurilor, concentrările conglomerate nu vor cauza niciun fel de probleme de concurență, în anumite situații specifice pot aduce prejudicii concurenței. În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale cauzate de concentrările conglomerate, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență probate de către părți. |
| --- | --- |

92.

Deși este recunoscut faptul că, în majoritatea cazurilor, concentrările conglomerate nu vor cauza niciun fel de probleme de concurență, în anumite situații specifice pot aduce prejudicii concurenței. În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare atât eventualele efecte anticoncurențiale cauzate de concentrările conglomerate, cât și eventualele efecte care favorizează concurența, generate de creșterile de eficiență probate de către părți.

A.   Efecte necoordonate: blocarea pieței

| 93. | Principala preocupare în contextul concentrărilor conglomerate este aceea privind blocarea pieței. Combinația de produse de pe piețe conexe poate conferi entității rezultate ca urmare a concentrării capacitatea și motivația de a utiliza, pe o altă piață, prin efectul de levier (84)
  , poziția puternică pe care o deține pe o piață, recurgând la operațiuni de legare, de grupare sau alte practici de excludere (85). Legarea și gruparea, în sine, sunt practici obișnuite care adesea nu au niciun efect anticoncurențial. Societățile se implică în activități de legare și de grupare pentru a le furniza clienților proprii produse sau oferte mai bune în mod mai rentabil. Cu toate acestea, în anumite situații, aceste practici pot conduce la o reducere a capacității sau motivației concurenților actuali sau potențiali de a se comporta în mod concurențial. Acest lucru poate determina reducerea presiunii concurențiale asupra entității rezultate ca urmare a concentrării, permițându-i acesteia să mărească prețurile. |
| --- | --- |

93.

Principala preocupare în contextul concentrărilor conglomerate este aceea privind blocarea pieței. Combinația de produse de pe piețe conexe poate conferi entității rezultate ca urmare a concentrării capacitatea și motivația de a utiliza, pe o altă piață, prin efectul de levier (84)
  , poziția puternică pe care o deține pe o piață, recurgând la operațiuni de legare, de grupare sau alte practici de excludere (85). Legarea și gruparea, în sine, sunt practici obișnuite care adesea nu au niciun efect anticoncurențial. Societățile se implică în activități de legare și de grupare pentru a le furniza clienților proprii produse sau oferte mai bune în mod mai rentabil. Cu toate acestea, în anumite situații, aceste practici pot conduce la o reducere a capacității sau motivației concurenților actuali sau potențiali de a se comporta în mod concurențial. Acest lucru poate determina reducerea presiunii concurențiale asupra entității rezultate ca urmare a concentrării, permițându-i acesteia să mărească prețurile.

| 94. | În evaluarea probabilității unui astfel de scenariu, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea capacitatea de a bloca în mod semnificativ concurenților săi. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motivația economică pentru a acționa astfel, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare ar avea un efect semnificativ și dăunător asupra concurenței, aducând prejudicii astfel consumatorilor (86). În practică, acești factori sunt adesea examinați împreună deoarece sunt strâns interconectați. |
| --- | --- |

94.

În evaluarea probabilității unui astfel de scenariu, Comisia examinează, în primul rând, dacă entitatea rezultată ca urmare a concentrării ar putea avea capacitatea de a bloca în mod semnificativ concurenților săi. În al doilea rând, examinează dacă aceasta ar avea motivația economică pentru a acționa astfel, iar în al treilea rând, dacă o strategie de blocare ar avea un efect semnificativ și dăunător asupra concurenței, aducând prejudicii astfel consumatorilor (86). În practică, acești factori sunt adesea examinați împreună deoarece sunt strâns interconectați.

A.   Capacitatea de a bloca piața

| 95. | Modul cel mai direct în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării își poate utiliza puterea de piață pentru a bloca accesul concurenților pe o alta este prin condiționarea vânzărilor astfel încât produsele de pe piețe separate să fie legate între ele. Acest lucru este realizat, în modul cel mai direct, prin legare sau prin grupare. |
| --- | --- |

95.

Modul cel mai direct în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării își poate utiliza puterea de piață pentru a bloca accesul concurenților pe o alta este prin condiționarea vânzărilor astfel încât produsele de pe piețe separate să fie legate între ele. Acest lucru este realizat, în modul cel mai direct, prin legare sau prin grupare.

| 96. | „Gruparea” se referă de obicei la modul în care produsele sunt oferite și la prețul care este practicat de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării. În acest sens, se poate face distincția între grupare pură și grupare mixtă. În cazul grupării pure, produsele sunt doar vândute împreună în proporții fixe. În cazul grupării mixte, produsele sunt vândute și separat, dar suma prețurilor separate este mai ridicată decât prețul grupat (87). Rabaturile, atunci când depind de cumpărarea altor bunuri, pot fi considerate ca o formă de grupare mixtă. |
| --- | --- |

96.

„Gruparea” se referă de obicei la modul în care produsele sunt oferite și la prețul care este practicat de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării. În acest sens, se poate face distincția între grupare pură și grupare mixtă. În cazul grupării pure, produsele sunt doar vândute împreună în proporții fixe. În cazul grupării mixte, produsele sunt vândute și separat, dar suma prețurilor separate este mai ridicată decât prețul grupat (87). Rabaturile, atunci când depind de cumpărarea altor bunuri, pot fi considerate ca o formă de grupare mixtă.

| 97. | „Legarea” se referă de obicei la situații în care clienții care cumpără un bun (bun care leagă) trebuie să cumpere și alt bun de la producător (bunul legat). Legarea poate avea o bază tehnică sau contractuală. De exemplu, legarea tehnică intervine atunci când produsul care leagă este proiectat într-un astfel de mod în care funcționează numai cu produsul legat (și nu cu alternativele oferite de concurenți). Legarea contractuală presupune angajamentul clientului, atunci când cumpără bunul care leagă de a se angaja să cumpere doar produsul legat (și nu alternativele oferite de concurenți). |
| --- | --- |

97.

„Legarea” se referă de obicei la situații în care clienții care cumpără un bun (bun care leagă) trebuie să cumpere și alt bun de la producător (bunul legat). Legarea poate avea o bază tehnică sau contractuală. De exemplu, legarea tehnică intervine atunci când produsul care leagă este proiectat într-un astfel de mod în care funcționează numai cu produsul legat (și nu cu alternativele oferite de concurenți). Legarea contractuală presupune angajamentul clientului, atunci când cumpără bunul care leagă de a se angaja să cumpere doar produsul legat (și nu alternativele oferite de concurenți).

| 98. | Caracteristicile specifice ale produselor pot fi relevante pentru a determina dacă oricare dintre aceste moduri de legare a vânzărilor dintre piețe separate este disponibil pentru entitatea rezultată ca urmare a concentrării. De exemplu, gruparea pură este practic imposibilă dacă produsele nu sunt cumpărate în mod simultan sau de către aceiași clienți (88). În mod similar, legarea tehnică este doar o opțiune în anumite sectoare. |
| --- | --- |

98.

Caracteristicile specifice ale produselor pot fi relevante pentru a determina dacă oricare dintre aceste moduri de legare a vânzărilor dintre piețe separate este disponibil pentru entitatea rezultată ca urmare a concentrării. De exemplu, gruparea pură este practic imposibilă dacă produsele nu sunt cumpărate în mod simultan sau de către aceiași clienți (88). În mod similar, legarea tehnică este doar o opțiune în anumite sectoare.

| 99. | Pentru a putea bloca accesul concurenților, noua entitate trebuie să aibă un grad semnificativ de putere de piață, ceea ce nu echivalează neapărat cu o poziție dominantă pe una din piețele respective. Se poate considera că efectele grupării sau ale legării sunt semnificative, numai dacă cel puțin unul dintre produsele părților care participă la concentrare este considerat de numeroși clienți ca fiind deosebit de important și dacă există puține alternative relevante pentru acel produs, de exemplu datorită diferențierii produselor (89) sau capacității de producție limitate a concurenților. |
| --- | --- |

99.

Pentru a putea bloca accesul concurenților, noua entitate trebuie să aibă un grad semnificativ de putere de piață, ceea ce nu echivalează neapărat cu o poziție dominantă pe una din piețele respective. Se poate considera că efectele grupării sau ale legării sunt semnificative, numai dacă cel puțin unul dintre produsele părților care participă la concentrare este considerat de numeroși clienți ca fiind deosebit de important și dacă există puține alternative relevante pentru acel produs, de exemplu datorită diferențierii produselor (89) sau capacității de producție limitate a concurenților.

| 100. | În plus, pentru ca blocarea pieței să constituie o sursă de preocupare potențială, trebuie să fie vizat un grup mare de clienți comuni ai fiecărui produs respectiv. Cu cât numărul de clienți care au tendința să cumpere ambele produse (în loc de unul singur) este mai ridicat, cu atât este mai afectată, prin operațiunea de grupare sau de legare, o parte mai importantă din cererea pentru produsele luate individual. Este probabil ca o astfel de corelație în comportamentul de cumpărare să fie mai semnificativă atunci când produsele respective sunt complementare. |
| --- | --- |

100.

În plus, pentru ca blocarea pieței să constituie o sursă de preocupare potențială, trebuie să fie vizat un grup mare de clienți comuni ai fiecărui produs respectiv. Cu cât numărul de clienți care au tendința să cumpere ambele produse (în loc de unul singur) este mai ridicat, cu atât este mai afectată, prin operațiunea de grupare sau de legare, o parte mai importantă din cererea pentru produsele luate individual. Este probabil ca o astfel de corelație în comportamentul de cumpărare să fie mai semnificativă atunci când produsele respective sunt complementare.

| 101. | În general, este probabil ca efectele de blocare a pieței generate de operațiunile de grupare și de legare să fie mai pronunțate în sectoarele în care există economii de scară și în care structura cererii la anumit moment dat are implicații dinamice asupra condițiilor de aprovizionare de pe piață, în viitor. Îndeosebi, atunci când un furnizor de bunuri complementare are o putere de piață în ceea ce privește unul dintre produse (produsul A), decizia de a grupa sau de a lega vânzările poate determina reducerea vânzărilor pentru furnizorii neintegrați ai bunului complementar (produsul B). Dacă, în plus, sunt în joc și factori externi de rețea (90), această decizie va determina reducerea semnificativă a posibilităților de dezvoltare ale vânzărilor produsului B de către acești concurenți, în viitor. Dimpotrivă, atunci când introducerea pe piață a produsului complementar este vizată de firme care ar putea intra pe piață, decizia entității rezultate ca urmare a concentrării de a grupa vânzările poate avea un efect descurajant. În schimb, disponibilitatea limitată a produselor complementare cu care să se combine, poate descuraja firmele să intre pe piața A. |
| --- | --- |

101.

În general, este probabil ca efectele de blocare a pieței generate de operațiunile de grupare și de legare să fie mai pronunțate în sectoarele în care există economii de scară și în care structura cererii la anumit moment dat are implicații dinamice asupra condițiilor de aprovizionare de pe piață, în viitor. Îndeosebi, atunci când un furnizor de bunuri complementare are o putere de piață în ceea ce privește unul dintre produse (produsul A), decizia de a grupa sau de a lega vânzările poate determina reducerea vânzărilor pentru furnizorii neintegrați ai bunului complementar (produsul B). Dacă, în plus, sunt în joc și factori externi de rețea (90), această decizie va determina reducerea semnificativă a posibilităților de dezvoltare ale vânzărilor produsului B de către acești concurenți, în viitor. Dimpotrivă, atunci când introducerea pe piață a produsului complementar este vizată de firme care ar putea intra pe piață, decizia entității rezultate ca urmare a concentrării de a grupa vânzările poate avea un efect descurajant. În schimb, disponibilitatea limitată a produselor complementare cu care să se combine, poate descuraja firmele să intre pe piața A.

| 102. | De asemenea, se poate observa că posibilitățile de blocare a pieței tind să fie mai reduse atunci când părțile care participă la concentrare nu se pot angaja să confere un caracter durabil strategiei lor de legare sau de grupare, de exemplu printr-o legare sau grupare tehnică care ar fi reversibilă în condiții de cost ridicat. |
| --- | --- |

102.

De asemenea, se poate observa că posibilitățile de blocare a pieței tind să fie mai reduse atunci când părțile care participă la concentrare nu se pot angaja să confere un caracter durabil strategiei lor de legare sau de grupare, de exemplu printr-o legare sau grupare tehnică care ar fi reversibilă în condiții de cost ridicat.

| 103. | În evaluarea sa, Comisia analizează, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, pe care le pot aplica firmele concurente. Un astfel de exemplu este cel în care o strategie de grupare ar fi zădărnicită de societățile producătoare ale unui singur produs care își combină ofertele pentru a le face mai atractive pentru clienți (91). În plus, este mai puțin probabil ca gruparea să determine blocarea pieței dacă o societate de pe piață ar cumpăra produsele grupate și le-ar revinde, în mod profitabil, negrupate. Mai mult, concurenții pot hotărî să practice prețuri mai agresive pentru a menține cota de piață, reducând astfel efectul de blocare (92). |
| --- | --- |

103.

În evaluarea sa, Comisia analizează, pe baza informațiilor disponibile, dacă există strategii de ripostă, eficace și oportune, pe care le pot aplica firmele concurente. Un astfel de exemplu este cel în care o strategie de grupare ar fi zădărnicită de societățile producătoare ale unui singur produs care își combină ofertele pentru a le face mai atractive pentru clienți (91). În plus, este mai puțin probabil ca gruparea să determine blocarea pieței dacă o societate de pe piață ar cumpăra produsele grupate și le-ar revinde, în mod profitabil, negrupate. Mai mult, concurenții pot hotărî să practice prețuri mai agresive pentru a menține cota de piață, reducând astfel efectul de blocare (92).

| 104. | Clienții pot avea o motivație puternică de a cumpăra gama de produse respective dintr-o singură sursă (un punct de desfacere unic) mai degrabă decât de la mai muți furnizori, de exemplu deoarece fac economii în ceea ce privește costurile de tranzacție. Faptul că entitatea rezultată ca urmare a concentrării va dispune de o gamă sau un portofoliu larg de produse nu ridică, în sine, semne de întrebare privind concurența (93). |
| --- | --- |

104.

Clienții pot avea o motivație puternică de a cumpăra gama de produse respective dintr-o singură sursă (un punct de desfacere unic) mai degrabă decât de la mai muți furnizori, de exemplu deoarece fac economii în ceea ce privește costurile de tranzacție. Faptul că entitatea rezultată ca urmare a concentrării va dispune de o gamă sau un portofoliu larg de produse nu ridică, în sine, semne de întrebare privind concurența (93).

B.   Motivația de a bloca piața

| 105. | Motivația de a bloca accesul concurenților prin operațiuni de grupare sau de legare depinde de măsura în care această strategie este profitabilă. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între eventuale costuri asociate grupării sau legării produselor proprii și posibilele câștiguri obținute din creșterea cotelor de piață pe piața (piețele) respectivă (respective) sau, după caz, ca urmare a capacității de a mări prețurile pe această (aceste) piață (piețe) datorită puterii sale de piață. |
| --- | --- |

105.

Motivația de a bloca accesul concurenților prin operațiuni de grupare sau de legare depinde de măsura în care această strategie este profitabilă. Entitatea rezultată ca urmare a concentrării trebuie să realizeze un compromis între eventuale costuri asociate grupării sau legării produselor proprii și posibilele câștiguri obținute din creșterea cotelor de piață pe piața (piețele) respectivă (respective) sau, după caz, ca urmare a capacității de a mări prețurile pe această (aceste) piață (piețe) datorită puterii sale de piață.

| 106. | Gruparea și legarea pure pot genera pierderi chiar pentru societatea rezultată ca urmare a concentrării. De exemplu, dacă un număr ridicat de clienți nu este interesat să cumpere pachetul, ci preferă, în schimb, să cumpere doar un produs (de exemplu produsul utilizat pentru a obține efectul de levier), vânzările acestui produs (astfel cum este inclus în pachet) pot scădea în mod semnificativ. Mai mult, pot apărea pierderi în ceea ce privește produsul utilizat pentru a obține efectul de levier în cazul în care clienții care, înainte de concentrare, „combinau” produsul utilizat cu efect de levier al unei părții care participă la concentrare cu produsul unei alte societăți, hotărăsc să cumpere pachetul comercializat de concurenți sau hotărăsc să nu mai cumpere deloc (94). |
| --- | --- |

106.

Gruparea și legarea pure pot genera pierderi chiar pentru societatea rezultată ca urmare a concentrării. De exemplu, dacă un număr ridicat de clienți nu este interesat să cumpere pachetul, ci preferă, în schimb, să cumpere doar un produs (de exemplu produsul utilizat pentru a obține efectul de levier), vânzările acestui produs (astfel cum este inclus în pachet) pot scădea în mod semnificativ. Mai mult, pot apărea pierderi în ceea ce privește produsul utilizat pentru a obține efectul de levier în cazul în care clienții care, înainte de concentrare, „combinau” produsul utilizat cu efect de levier al unei părții care participă la concentrare cu produsul unei alte societăți, hotărăsc să cumpere pachetul comercializat de concurenți sau hotărăsc să nu mai cumpere deloc (94).

| 107. | În acest context, poate fi deci relevant să se evalueze valoarea relativă a diferitelor produse. De exemplu, este puțin probabil ca entitatea rezultată ca urmare a concentrării să vrea să renunțe la vânzările pe o piață foarte profitabilă pentru a câștiga cote de piață pe o altă piață unde cifra de afaceri este relativ scăzută și profiturile sunt reduse. |
| --- | --- |

107.

În acest context, poate fi deci relevant să se evalueze valoarea relativă a diferitelor produse. De exemplu, este puțin probabil ca entitatea rezultată ca urmare a concentrării să vrea să renunțe la vânzările pe o piață foarte profitabilă pentru a câștiga cote de piață pe o altă piață unde cifra de afaceri este relativ scăzută și profiturile sunt reduse.

| 108. | Cu toate acestea, decizia de grupa și de a lega vânzările poate determina, de asemenea, creșterea profiturilor prin sporirea puterii de piață pe piața bunurilor legate, prin protejarea puterii de piață pe piață bunurilor care leagă sau prin combinația celor două efecte (a se vedea secțiunea C de mai jos). |
| --- | --- |

108.

Cu toate acestea, decizia de grupa și de a lega vânzările poate determina, de asemenea, creșterea profiturilor prin sporirea puterii de piață pe piața bunurilor legate, prin protejarea puterii de piață pe piață bunurilor care leagă sau prin combinația celor două efecte (a se vedea secțiunea C de mai jos).

| 109. | În evaluarea motivațiilor posibile ale firmei rezultate ca urmare a concentrării, Comisia poate ține seama de alți factori, precum structura acționariatului entității rezultate (95), tipul de strategii adoptate pe piață, în trecut, sau conținutul documentelor strategice interne, ca de exemplu planurile de afaceri. |
| --- | --- |

109.

În evaluarea motivațiilor posibile ale firmei rezultate ca urmare a concentrării, Comisia poate ține seama de alți factori, precum structura acționariatului entității rezultate (95), tipul de strategii adoptate pe piață, în trecut, sau conținutul documentelor strategice interne, ca de exemplu planurile de afaceri.

| 110. | Atunci când adoptarea unui comportament specific de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal (96)
  . |
| --- | --- |

110.

Atunci când adoptarea unui comportament specific de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării reprezintă o etapă esențială în vederea blocării pieței, Comisia examinează atât motivațiile favorabile adoptării unui astfel de comportament, cât și factorii răspunzători pentru reducerea sau chiar eliminarea respectivelor motivații, inclusiv posibilitatea ca acest comportament să fie ilegal (96)
  .

C.   Impactul global probabil asupra prețurilor și asupra diversității ofertei

| 111. | Operațiunile de grupare sau de legare pot determina reducerea semnificativă a perspectivelor de vânzare pentru concurenții de pe piață care produc o singură componentă. Reducerea vânzărilor concurenților nu reprezintă în sine o problemă. Totuși, în anumite sectoare, dacă această reducere este suficient de importantă, poate conduce la reducerea capacității sau a motivației concurenților de a avea un comportament concurențial. Aceasta poate permite entității rezultate ca urmare a concentrării să obțină ulterior o putere de piață (pe piața bunului legat sau grupat) și/sau să-și mențină această putere (pe piața bunului care leagă sau care are efect de levier). |
| --- | --- |

111.

Operațiunile de grupare sau de legare pot determina reducerea semnificativă a perspectivelor de vânzare pentru concurenții de pe piață care produc o singură componentă. Reducerea vânzărilor concurenților nu reprezintă în sine o problemă. Totuși, în anumite sectoare, dacă această reducere este suficient de importantă, poate conduce la reducerea capacității sau a motivației concurenților de a avea un comportament concurențial. Aceasta poate permite entității rezultate ca urmare a concentrării să obțină ulterior o putere de piață (pe piața bunului legat sau grupat) și/sau să-și mențină această putere (pe piața bunului care leagă sau care are efect de levier).

| 112. | În special, practicile de blocare a pieței pot descuraja intrarea pe piață a unor eventuali concurenți. Aceasta poate fi situația pentru o piață specifică, prin reducerea perspectivelor de vânzare ale concurenților potențiali până la un nivel inferior pragului de viabilitate. În cazul produselor complementare, descurajarea intrării pe o piață prin operațiunea de grupare sau de legare poate permite, de asemenea, entității rezultate ca urmare a concentrării să descurajeze intrarea pe o altă piață dacă gruparea sau legarea obligă concurenții potențiali să intre pe piețele ambelor produse, în același timp, mai degrabă decât să intre numai pe una dintre ele sau să intre treptat pe ambele. Această practică poate avea un impact semnificativ, în special, în acele sectoare în care structura cererii, la un moment dat, are implicații dinamice asupra condițiilor de aprovizionare de pe piață, în viitor. |
| --- | --- |

112.

În special, practicile de blocare a pieței pot descuraja intrarea pe piață a unor eventuali concurenți. Aceasta poate fi situația pentru o piață specifică, prin reducerea perspectivelor de vânzare ale concurenților potențiali până la un nivel inferior pragului de viabilitate. În cazul produselor complementare, descurajarea intrării pe o piață prin operațiunea de grupare sau de legare poate permite, de asemenea, entității rezultate ca urmare a concentrării să descurajeze intrarea pe o altă piață dacă gruparea sau legarea obligă concurenții potențiali să intre pe piețele ambelor produse, în același timp, mai degrabă decât să intre numai pe una dintre ele sau să intre treptat pe ambele. Această practică poate avea un impact semnificativ, în special, în acele sectoare în care structura cererii, la un moment dat, are implicații dinamice asupra condițiilor de aprovizionare de pe piață, în viitor.

| 113. | Concentrarea poate ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective numai atunci când o parte suficient de importantă din producția pieței este afectată de blocarea intervenită ca urmare a concentrării. Dacă rămân participanți efectivi pe piață care produc un singur produs, este puțin probabil ca o concentrare conglomerată să determine deteriorarea climatului concurențial. Același lucru este valabil și atunci când rămân puțini concurenți care produc un singur produs, dar aceștia au capacitatea și motivația de a-și dezvolta producția. |
| --- | --- |

113.

Concentrarea poate ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective numai atunci când o parte suficient de importantă din producția pieței este afectată de blocarea intervenită ca urmare a concentrării. Dacă rămân participanți efectivi pe piață care produc un singur produs, este puțin probabil ca o concentrare conglomerată să determine deteriorarea climatului concurențial. Același lucru este valabil și atunci când rămân puțini concurenți care produc un singur produs, dar aceștia au capacitatea și motivația de a-și dezvolta producția.

| 114. | Este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența unei puteri de cumpărare cu efect compensatoriu (97) sau probabilitatea ca intrările pe piață ale unor noi participanți să mențină concurența efectivă pe piețele din amonte sau din aval (98). |
| --- | --- |

114.

Este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma factorilor care îl pot contracara, precum prezența unei puteri de cumpărare cu efect compensatoriu (97) sau probabilitatea ca intrările pe piață ale unor noi participanți să mențină concurența efectivă pe piețele din amonte sau din aval (98).

| 115. | În plus, este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de părțile care participă la concentrare (99). |
| --- | --- |

115.

În plus, este necesar ca efectul asupra concurenței să fie evaluat prin prisma creșterilor de eficiență probate de părțile care participă la concentrare (99).

| 116. | Multe dintre creșterile de eficiență identificate în contextul concentrărilor verticale se pot aplica, mutatis mutandis, și concentrărilor conglomerate care implică produse complementare. |
| --- | --- |

116.

Multe dintre creșterile de eficiență identificate în contextul concentrărilor verticale se pot aplica, mutatis mutandis, și concentrărilor conglomerate care implică produse complementare.

| 117. | În special, atunci când producătorii de bunuri complementare fixează prețurile în mod independent, nu iau în considerare efectul pozitiv al unei reduceri a prețului produsului propriu asupra vânzărilor celuilalt produs. În funcție de condițiile pieței, o firmă rezultată ca urmare a unei concentrări poate asimila acest efect și poate avea o anumită motivație de reduce marjele, dacă aceasta conduce la profituri totale mai ridicate (această motivație este denumită adesea „efectul Cournot”). În majoritatea cazurilor, firma rezultată ca urmare a concentrării va profita în cea mai mare măsură de acest efect prin intermediul operațiunii de grupare mixtă, de exemplu, scăzând prețul în funcție de cumpărarea sau nu de către client a ambelor produse de la respectiva firmă (100). |
| --- | --- |

117.

În special, atunci când producătorii de bunuri complementare fixează prețurile în mod independent, nu iau în considerare efectul pozitiv al unei reduceri a prețului produsului propriu asupra vânzărilor celuilalt produs. În funcție de condițiile pieței, o firmă rezultată ca urmare a unei concentrări poate asimila acest efect și poate avea o anumită motivație de reduce marjele, dacă aceasta conduce la profituri totale mai ridicate (această motivație este denumită adesea „efectul Cournot”). În majoritatea cazurilor, firma rezultată ca urmare a concentrării va profita în cea mai mare măsură de acest efect prin intermediul operațiunii de grupare mixtă, de exemplu, scăzând prețul în funcție de cumpărarea sau nu de către client a ambelor produse de la respectiva firmă (100).

| 118. | Ceea ce este specific concentrărilor conglomerate este faptul că acestea pot genera economii sub forma economiilor de diversificare(fie în componenta producție, fie în componenta consum) creând un avantaj intrinsec pentru furnizarea bunurilor împreună mai degrabă decât separat (101). De exemplu, poate fi mai eficient ca anumite componente să fie comercializate împreună mai degrabă decât separat. Creșterea valorii pentru clienți poate proveni din o mai bună compatibilitate și o mai bună asigurare a calității componentelor complementare. Cu toate acestea, astfel de economii de diversificare sunt necesare dar nu suficiente pentru a justifica, din punct de vedere al eficienței, operațiunea de grupare sau de legare. Într-adevăr, pot fi obținute beneficii ca urmare a economiilor de diversificare fără a fi necesară o operațiune de grupare tehnică sau contractuală. |
| --- | --- |

118.

Ceea ce este specific concentrărilor conglomerate este faptul că acestea pot genera economii sub forma economiilor de diversificare(fie în componenta producție, fie în componenta consum) creând un avantaj intrinsec pentru furnizarea bunurilor împreună mai degrabă decât separat (101). De exemplu, poate fi mai eficient ca anumite componente să fie comercializate împreună mai degrabă decât separat. Creșterea valorii pentru clienți poate proveni din o mai bună compatibilitate și o mai bună asigurare a calității componentelor complementare. Cu toate acestea, astfel de economii de diversificare sunt necesare dar nu suficiente pentru a justifica, din punct de vedere al eficienței, operațiunea de grupare sau de legare. Într-adevăr, pot fi obținute beneficii ca urmare a economiilor de diversificare fără a fi necesară o operațiune de grupare tehnică sau contractuală.

B.   Efecte coordonate

| 119. | Concentrările conglomerate pot, în anumite circumstanțe, facilita coordonarea anticoncurențială pe piețe, chiar și în absența unui acord sau a unei practici concertate în sensul articolului 81 din tratat. Cadrul descris în secțiunea IV a Comunicării privind concentrările orizontale se aplică și în acest context. În special, este mai probabil ca o acțiune de coordonare să apară pe piețele în care sunt destul de ușor de identificat condițiile de coordonare și pe care o astfel de coordonare este durabilă. |
| --- | --- |

119.

Concentrările conglomerate pot, în anumite circumstanțe, facilita coordonarea anticoncurențială pe piețe, chiar și în absența unui acord sau a unei practici concertate în sensul articolului 81 din tratat. Cadrul descris în secțiunea IV a Comunicării privind concentrările orizontale se aplică și în acest context. În special, este mai probabil ca o acțiune de coordonare să apară pe piețele în care sunt destul de ușor de identificat condițiile de coordonare și pe care o astfel de coordonare este durabilă.

| 120. | Un mod în care o concentrare conglomerată poate influența probabilitatea unui comportament coordonat pe o piață dată este acela de a reduce numărul de concurenți efectivi până la un punct în care coordonarea tacită devine o posibilitate reală. Chiar atunci când concurenții nu sunt excluși de pe piață, aceștia se pot regăsi într-o situație mai vulnerabilă. Drept urmare, concurenții al căror acces a fost blocat pot alege să nu conteste situația de coordonare și pot prefera, în schimb, să rămână la adăpostul nivelului de preț ridicat. |
| --- | --- |

120.

Un mod în care o concentrare conglomerată poate influența probabilitatea unui comportament coordonat pe o piață dată este acela de a reduce numărul de concurenți efectivi până la un punct în care coordonarea tacită devine o posibilitate reală. Chiar atunci când concurenții nu sunt excluși de pe piață, aceștia se pot regăsi într-o situație mai vulnerabilă. Drept urmare, concurenții al căror acces a fost blocat pot alege să nu conteste situația de coordonare și pot prefera, în schimb, să rămână la adăpostul nivelului de preț ridicat.

| 121. | În plus, o concentrare conglomerată poate determina creșterea dimensiunii și importanței concurenței pe mai multe piețe. Interacțiunea concurențială pe mai multe piețe poate determina creșterea sferei de acoperire și a eficacității mecanismelor disciplinare, garantând că modalitățile de coordonare sunt respectate. |
| --- | --- |

121.

În plus, o concentrare conglomerată poate determina creșterea dimensiunii și importanței concurenței pe mai multe piețe. Interacțiunea concurențială pe mai multe piețe poate determina creșterea sferei de acoperire și a eficacității mecanismelor disciplinare, garantând că modalitățile de coordonare sunt respectate.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(2)  Termenul concentrare folosit în regulamentul privind concentrările economice acoperă diferite tipuri de tranzacții precum fuziuni, achiziții, preluări și anumite tipuri de societăți în comun. În cuprinsul prezentului document, în absența unor indicații contrare, termenul „concentrare” va acoperi toate tipurile de tranzacții menționate anterior.

(3)  Orientările privind evaluarea concentrărilor economice între întreprinderi care sunt concurenți actuali sau potențiali pe aceeași piață relevantă („concentrări orizontale”) sunt prezentate în Comunicarea Comisiei: Orientări privind evaluarea concentrărilor orizontale în conformitate cu regulamentul Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO C 31, 5.2.2004, p. 5) („Comunicarea privind concentrările orizontale”).

(4)  În prezentul document, termenii „din amonte” și „din aval” sunt folosiți pentru a descrie relația comercială (potențială) pe care o au entitățile comerciale care participă la concentrare. În general, relația comercială se caracterizează prin faptul că societatea „din amonte” cumpără producția societății „din aval” și o utilizează ca factor de producție în cadrul propriei producții, pe care ulterior o vinde clienților săi. Piața pe care au loc primele tranzacții este denumită piață intermediară (piață din amonte). Piața din urmă este denumită piața din aval.

(5)  Distincția între concentrări conglomerate și concentrări orizontale poate fi subtilă, de exemplu în cazul în care o concentrare conglomerată se referă la produse care constituie doar în mică măsură înlocuitori unul pentru celălalt. Aceeași observație este valabilă pentru distincția între concentrări conglomerate și concentrări verticale. De exemplu, unele produse pot fi furnizate de către unele societăți cu factorii de producție deja integrați vertical (relații verticale), în timp ce alți producători lasă clienților posibilitatea de a selecta și de a asambla ei înșiși elementele constitutive (relații conglomerate).

(6)  De exemplu, pe anumite piețe, firmele din amonte sau din aval sunt adesea bine plasate pentru a intra în mod potențial pe piață. A se vedea, de exemplu, în sectorul electricității și al gazelor, cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004). Același lucru este valabil pentru producătorii de produse complementare. A se vedea, de exemplu, în sectorul ambalajelor pentru lichide, cazul COMP/M.2416 — TetraLaval/Sidel (2001).

(7)  Orientări privind evaluarea concentrărilor cu un potențial concurent sunt prezentate în Comunicarea privind fuziunile orizontale, în special la aliniatele (58)-(60).

(8)  În prezentul document, expresia „mărirea prețurilor” este folosită adesea ca o denumire pentru diversele moduri în care o concentrare economică poate conduce la prejudicierea concurenței. De asemenea, această expresie este înțeleasă ca descriind situații în care, de exemplu, scăderile de prețuri sunt mai puțin importante sau mai puțin probabile, precum și situații în care măririle de prețuri sunt mai importante sau mai probabile decât în cazul în care concentrarea nu ar avea loc.

(9)  Cu toate acestea, o dispariție a concurenței directe se poate produce în cazul în care una dintre firmele care participă la concentrare este un concurent potențial pe piața relevantă pe care operează celelalte firme care participă la concentrare. A se vedea punctul 7 de mai sus.

(10)  În prezentul document, produsele sau serviciile sunt denumite „complementare” (sau „complemente economice”) în cazul în care au mai multă valoare pentru un client, atunci când sunt folosite sau consumate împreună decât atunci când sunt folosite sau consumate în mod separat. De asemenea, o concentrare între activități din amonte și din aval poate fi văzută ca o combinație de complemente care intră în compoziția produsului final. De exemplu, atât producția, cât și distribuția îndeplinesc un rol complementar în introducerea unui produs pe piață.

(11)  A se vedea articolul 2 alineatul (1) litera (b) din regulamentul privind concentrările economice și punctul 84 din comunicarea Comisiei — Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat (JO C 101, 27.4.2004, p. 97).

(12)  Un exemplu al acestei abordări poate fi găsit în cazul COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005), în care Comisia a evaluat efectul tranzacției asupra a două piețe complementare de vehicule feroviare electrice și sisteme cu tracțiune electrică pentru vehicule feroviare, care se combină, formând un vehicul feroviar complet. Deși concentrarea economică ar reduce oferta independentă de sisteme cu tracțiune electrică, ar rămâne totuși câțiva furnizori integrați care ar putea furniza vehiculul feroviar. Astfel, Comisia a concluzionat că, deși concentrarea economică ar avea consecințe negative asupra furnizorilor independenți de vehicule feroviare electrice, „ar continua să existe o concurență suficientă pe piețele relevante de vehicule din aval”.

(13)  A se vedea secțiunea II din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(14)  A se vedea nota de subsol 8 în legătură cu sensul expresiei „mărirea prețurilor”.

(15)  Prin analogie, în cazul unei concentrări care a fost pusă în aplicare fără a fi notificată, Comisia ar evalua concentrarea prin prisma condițiilor concurențiale care ar fi prevalat dacă concentrarea nu ar fi fost pusă în aplicare.

(16)  Acest lucru poate fi foarte relevant în cazurile în care se estimează apariția unei concurențe efective, ca urmare a deschiderii pieței. A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), la punctele 457-463.

(17)  A se vedea secțiunea VII privind creșterile de eficiență din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(18)  A se vedea, de asemenea, secțiunea III a Comunicării privind concentrările orizontale. Modul de calcul al cotelor de piață depinde în mod decisiv de definiția pieței (a se vedea Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul legislației comunitare din domeniul concurenței (JO C 372, 9.12.1997). O atenție specială trebuie acordată în contextele în care societățile integrate vertical furnizează produse la nivel intern.

(19)  În analogie cu indicațiile formulate în Regulamentul (CE) nr. 2790/1999 al Comisiei din 22 decembrie 1999 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri verticale și practici concertate (JO L 336, 29.12.1999, p. 21). În cazul în care o entitate rezultată ca urmare a unei concentrări economice ar avea o cotă de piață cu puțin peste pragul de 30 % pe o piață, dar cu mult mai redusă pe alte piețe, conexe, ar putea exista mai puține semne de întrebare privind concurența pe aceste piețe.

(20)  A se vedea secțiunile IV și V.

(21)  A se vedea nota de subsol 8 în legătură cu sensul expresiei „mărirea prețurilor”. A se vedea nota de subsol 16 în legătură cu sensul termenului „consumatori”.

(22)  A se vedea regulamentul privind concentrările economice, articolul 2 alineatul (1) litera (b), referitor la „accesul la surse de aprovizionare” și respectiv „accesul la [...] piețe”.

(23)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics, cazul COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, cazul COMP/M.4389 — WLR/BST, cazul COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space și Telespazio, cazul COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, și cazul COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace.

(24)  Termenul „factori de producție” este utilizat aici în mod generic și poate acoperi, de asemenea, servicii, accesul la infrastructură și accesul la drepturi de proprietate intelectuală.

(25)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.1693 — Alcoa/Reynolds (2000), cazul COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio, punctele 257-260.

(26)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.2861 — Siemens/Drägerwerk/JV (2003), cazul COMP/M.3998 — Axalto, punctul 75.

(27)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, punctele 127-130.

(28)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3868 — Dong/Elsam/Energi E2, cazul COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen, punctele 183-184, cazul COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, punctele 48-50.

(29)  De exemplu, un demaror poate fi considerat ca fiind o componentă esențială pentru un motor [cauza T-210/01, General Electric/Comisia (2005), Recueil II-000]; a se vedea, de asemenea, cazul COMP/M.3410 — Total/GDF, punctele 53-54 și 60-61.

(30)  De exemplu, calculatoarele personale sunt vândute adesea cu referințe specifice la tipul de microprocesor pe care îl conțin.

(31)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, punctul 92 și punctele 97-112.

(32)  Analiza efectului probabil al eliminării unei constrângeri concurențiale este similară cu analiza efectelor necoordonate din cazul concentrărilor orizontale (a se vedea secțiunea IV din Comunicarea privind concentrările orizontale).

(33)  De asemenea, în acest sens, poate fi importantă și natura contractelor de aprovizionare dintre furnizorii din amonte și firmele independente din aval. De exemplu, atunci când aceste contracte întrebuințează un sistem de fixare a prețurilor care combină o marjă fixă cu un preț unitar de aprovizionare, efectul asupra costurilor marginale ale concurenților din aval poate fi mai puțin important decât în cazul în care aceste contracte includ doar prețuri unitare de aprovizionare.

(34)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4300 — Philips/Intermagnetics, punctele 56-62, cazul COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel, punctele 33-38.

(35)  Trebuie avut în vedere că marjele din amonte și din aval se pot modifica ca urmare a fuziunii. Acest lucru poate influența motivația entității rezultate ca urmare a fuziunii de a se implica într-o operațiune de blocare a pieței.

(36)  A se vedea, de exemplu cazul COMP/M.3943 — Saint-Gobain/BPB (2005), punctul 78. Comisia a observat că ar fi foarte puțin probabil ca BPB, principalul furnizor de ghips-carton din Regatul Unit, să reducă livrările pentru distribuitorii concurenți ai Saint-Gobain, în parte datorită faptului că extinderea capacității de distribuție a Saint-Gobain era dificilă.

(37)  Dimpotrivă, dacă factorii de producție reprezintă doar o parte redusă din produsul din aval și nu sunt esențiali, chiar o cotă ridicată de piață în amonte nu conferă entității rezultate ca urmare a fuziunii motivația de a bloca accesul pe piață al concurenților din aval deoarece doar puține, sau poate niciuna dintre vânzări, vor fi deturnate către unitatea din aval a firmei integrate. A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.2738 — GEES/Unison și cazul COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, punctele 60-62.

(38)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare, punctele 131-132.

(39)  Trebuie observat că, cu cât firma rezultată ca urmare a concentrării poate viza în mai mică măsură o piață anume din aval, cu atât este mai puțin probabil ca aceasta să mărească prețurile factorilor de producție pe care îi furnizează, deoarece ar trebui să suporte costuri de oportunitate pe alte piețe din aval. În acest sens, poate fi avută în vedere (de exemplu pentru piese de schimb) măsura în care entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate opera o discriminare prin intermediul prețului atunci când aceasta aprovizionează mai multe piețe din aval și/sau piețe auxiliare.

(40)  O situație în care acest lucru nu se întâmplă este aceea în care o firmă aflată în poziție de monopol are o așa-zisă problemă de angajament și pe care nu este capabil să o rezolve. De exemplu, un cumpărător din aval poate fi dispus să plătească un preț ridicat unei firme din amonte aflate în situație de monopol, dacă aceasta nu vinde ulterior cantități suplimentare unui concurent. Dar, odată ce termenii de furnizare sunt fixați cu o firmă din aval, furnizorul din amonte poate dori să crească livrările pentru alte firme din aval, făcând astfel neprofitabil primul acord de vânzare. Deoarece firmele din aval vor anticipa acest tip de comportament oportunist, furnizorul din amonte nu va putea să-și exploateze pe deplin puterea de piață. Integrarea verticală îi poate reda furnizorului din amonte capacitatea de a se angaja să nu dezvolte vânzările de factori de producție, întrucât aceasta ar însemna să-și prejudicieze propria divizie din aval. Un alt caz în care firma aflată în situație de monopol nu poate obține toate profiturile disponibile ce decurg din această poziție, este acela în care societatea nu poate practica prețuri diferite de la un client la altul.

(41)  De exemplu, în cazurile în care două societăți dețin controlul comun asupra unei firme active pe piața din amonte și numai una dintre ele este activă în aval, societatea care nu desfășoară activități în aval poate fi foarte puțin interesată în a renunța la vânzările de factori de producție. În astfel de situații, motivația de a bloca piața este mai redusă decât atunci când societatea din amonte este controlată în întregime de o societate cu activități în aval. A se vedea de exemplu cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), cazul COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio, punctele 121 și 268.

(42)  Faptul că, în trecut, un concurent cu o poziție pe piață similară cu cea a entității rezultate ca urmare a concentrării a încetat să furnizeze factori de producție poate demonstra că adoptarea unei astfel de strategii este rațională din punct de vedere comercial [a se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3225 — Alcan/Pechiney (2004), la punctul 40].

(43)  Cauza C-12/03 P, Comisia/Tetra Laval BV, Recueil I-000, punctele 74-76. Cauza T-210/01, General Electric/Comisia, [2005], Recueil II-000, la punctul 73.

(44)  Cauza T-210/01, General Electric/Comisia, [2005], Recueil II-000, în mod specific, la punctele 74-75 și 311-312.

(45)  De exemplu, în cazul COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), punctele 433 și 443-446, Comisia a acordat importanță faptului că autoritatea națională de reglementare din Ungaria pentru sectorul gazului a indicat că în anumite situații, deși are dreptul de a controla și de a obliga participanții de pe piață să acționeze în mod nediscriminatoriu, nu va putea obține informații corespunzătoare privind comportamentul comercial al agenților economici. A se vedea, de asemenea, cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), punctul 424.

(46)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4494 — Evraz/Highveld, punctele 97-112.

(47)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004).

(48)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez, punctele 876-931, cazul COMP/M.4576 — AVR/Van Gansewinkel, punctele 33-38.

(49)  A se vedea de exemplu cazul COMP/M.3696 — E.ON/MOL (2005), la punctul 662 și următoarele.

(50)  A se vedea punctul 20. Este important ca măsurile de reglementare destinate să contribuie la deschiderea pieței să nu fie zădărnicite prin concentrarea unor societăți legate în mod vertical care ar putea determina închiderea pieței sau s-ar putea împiedica unele pe celelalte să intre pe piață.

(51)  A se vedea de exemplu cazul COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005), la punctul 164.

(52)  A se vedea secțiunea V privind puterea de comparare cu efect compensatoriu din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(53)  A se vedea secțiunea VI privind intrarea pe piață din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(54)  A se vedea secțiunea VII privind creșterile de eficiență din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(55)  A se vedea, în special, punctele 79-88 din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(56)  A se vedea, de asemenea, punctul 13 de mai sus.

(57)  Cu toate acestea, este important să se accepte că problema adaosurilor comerciale duble nu apare întotdeauna sau nu apare în mod semnificativ înainte de concentrare, de exemplu deoarece părțile care iau parte la concentrare au încheiat deja un acord de furnizare cu un mecanism de prețuri care prevede eliminarea adaosului comercial în condițiile existenței unor reduceri pentru atingerea unor anumite cantități. Astfel, creșterile de eficiență asociate cu eliminarea adaosurilor comerciale duble pot să nu fie întotdeauna specifice concentrării deoarece cooperarea verticală sau acordurile verticale pot, în absența unei concentrări, să conducă la beneficii similare, în condițiile unor efecte anticoncurențiale mai reduse. În plus, este posibil ca o concentrare economică să nu elimine în mod complet adaosul comercial dublu în cazul în care oferta de factori de producție este redusă datorită unei capacități de producție limitate și în care există o utilizare alternativă la fel de profitabilă a factorilor de producție. În astfel de situații, utilizarea în intern a factorilor de producție determină apariția unui cost de oportunitate pentru societatea integrată vertical: folosirea în intern a factorilor de producție pentru a crește producția în aval antrenează reducerea vânzărilor pe piața alternativă. Prin urmare, motivația de utiliza factorii de producție în intern și de a crește producția în aval este mai redusă decât în cazul în care nu ar exista un cost de oportunitate.

(58)  A se vedea nota de subsol 4 în legătură cu definiția termenilor „aval” și „amonte”.

(59)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4389 — WLR/BST.

(60)  De exemplu, în cazurile care se referă la activitatea de distribuție, este mai puțin probabil ca entitatea rezultată ca urmare a concentrării să acorde accesul la punctele sale de desfacere în aceleași condiții ca cele existente dacă nu ar fi avut loc concentrarea.

(61)  Pierderea în calitate de client a firmei integrate este, în mod normal, mai puțin importantă dacă achizițiile acestei firme de la firme neintegrate, anterior concentrării, reprezintă o parte redusă din baza de vânzări disponibilă pentru aceste firme. În acest caz, este foarte probabil să existe suficienți clienți alternativi. Existența unor contracte exclusive încheiate între entitatea rezultată ca urmare a concentrării și alte firme din aval poate limita capacitatea concurenților din amonte de a atinge un număr suficient de vânzări.

(62)  A se vedea de exemplu cazul COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002), la punctele 54-57.

(63)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.81 — VIAG/Continental Can (1991), punctul 51. A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.4389 — WLR/BST, punctele 33-35.

(64)  Economiile de scară sau de diversificare apar atunci când o creșterea a scării sau a diversificării producției determină o reducere a costului mediu unitar. Efectele de rețea apar atunci când crește valoarea unui produs destinat unui client, în cazul în care crește și numărul celorlalți clienți care îl utilizează. Exemplele includ dispozitive de comunicare, programe de calculator specifice, produse care necesită standardizare și platforme care reunesc vânzători și cumpărători.

(65)  Un furnizor de factori de producție căruia i se blochează accesul la un client important poate prefera să rămână în afara pieței dacă nu reușește să atingă un prag de rentabilitate ca urmare a investiției. Acest prag de rentabilitate poate fi atins, totuși, dacă un potențial participant pe piață are acces la o bază mai largă de clienți, care include clienți de pe alte piețe relevante. A se vedea cazul COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000); cazul COMP/M.2978 — Lagardère/Natexis/VUP (2003).

(66)  De exemplu, în cazul COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000), punctul 100, s-a considerat, printre alți factori, că, având în vedere costurile fixe aferente ridicate, dacă concurenții furnizori de lansatoare de sateliți ar fi mai puțin competitivi din punctul de vedere al costurilor decât entitatea rezultată ca urmare a concentrării, aceștia ar încerca să reducă prețurile pentru a menține cantitatea și a recupera cel puțin o parte din costurile fixe proprii mai degrabă decât să accepte să piardă un contract și să suporte o pierdere mai importantă. Prin urmare, impactul cel mai probabil ar fi o mai mare concurență în ceea ce privește prețul, mai degrabă decât o monopolizare a pieței.

(67)  Dacă firma integrată vertical furnizează o parte din factorii de producție ai concurenților din aval, aceasta ar putea profita de capacitatea de a-și crește vânzările, sau după caz, de a mări prețurile factorilor de producție.

(68)  Analiza acestor motivații va fi realizată precum s-a stabilit la punctul 46.

(69)  Analiza unor astfel de efecte necoordonate prezintă asemănări cu analiza efectelor necoordonate în cazul concentrărilor orizontale (a se vedea secțiunea IV din Comunicarea privind concentrările orizontale).

(70)  A se vedea punctele 47-50 din prezenta comunicare.

(71)  Este important ca măsurile de reglementare destinate să contribuie la deschidere pieței să nu fie zădărnicite prin concentrarea unor societăți legate în mod vertical care ar putea determina închiderea pieței sau s-ar putea împiedica unele pe celelalte să intre pe piață.

(72)  A se vedea secțiunea V privind puterea de cumpărare compensatorie din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(73)  A se vedea secțiunea VI privind intrarea pe piață din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(74)  Pentru evaluarea creșterilor de eficiență într-un context vertical, a se vedea secțiunea V.A.1 de mai sus.

(75)  A se vedea cazul COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000); cazul COMP/M.2510 — Cendant/Galileo, punctul 37; cazul COMP/M.2738 — Gees/Unison, punctul 21; cazul COMP/M.2925 — Charterhouse/CDC/Telediffusion de France, punctele 37-38; cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004).

(76)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.2822 — ENBW/ENI/GVS (2002), la punctul 56; cazul COMP/M.3440 — EDP/ENI/GDP (2004), punctele 368-379; cazul COMP/M.3653 — Siemens/VA Tech (2005), la punctele 159-164.

(77)  A se vedea cazul COMP/M.3101 — Accor/Hilton/Six Continents, punctele 23-28.

(78)  A se vedea cauza T-342/99, Siemens/Comisia, [2002], Recueil II-2585, punctul 62.

(79)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3314 — Air Liquide/Messer Targets, punctele 91-100.

(80)  Blocarea pieței ar trebui să fie demonstrată de Comisie conform modalităților fixate în partea A din prezenta secțiune.

(81)  A se vedea cazul COMP/M.2389 — Shell/DEA; cazul COMP/M.2533 — BP/EON. În mod alternativ, integrarea verticală poate, de asemenea, reduce gradul de simetrie dintre firmele active pe piață, îngreunând coordonarea.

(82)  De exemplu, într-un caz care a fost ulterior retras [cazul COMP/M.2322 — CRH/Addtek (2001)], concentrarea a implicat un furnizor de ciment din amonte aflat în poziție dominantă și un producător de produse prefabricate din beton, ambii acționând în Finlanda. În mod provizoriu, Comisia a considerat în procedura administrativă că noua entitate ar putea să sancționeze concurenții din aval folosind faptul că aceștia ar fi foarte dependenți de furnizările de ciment ale entității rezultate ca urmare a concentrării. Prin urmare, entitatea din aval ar putea să mărească prețul produselor sale prefabricate din ciment asigurându-se, în același timp de alinierea concurenților la aceste măriri de prețuri și evitând ca aceștia să se orienteze spre importuri de ciment din statele baltice și din Rusia.

(83)  A se vedea, de asemenea, formularul CO, secțiunea IV, 6.3(c).

(84)  Nu există nicio definiție tradițională a „efectului de levier” dar, într-un sens neutru, acesta înseamnă a fi capabil de mări vânzările unui produs pe o piață („piață legată” sau „piață grupată”), în virtutea unei poziții de piață puternice a produsului în raport de care este legat sau grupat („piața care leagă” sau „piața care exercită un efect de levier”).

(85)  Aceste concepte sunt definite în mod suplimentar mai jos.

(86)  A se vedea cauza T-210/01, General Electric/Comisia [2005], Recueil II-000, punctele 327, 362-363, 405; cazul COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), punctul 37, și cazul COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, punctele 116-126.

(87)  Distincția dintre grupare mixtă și grupare pură nu este, în mod neapărat, clară. Gruparea mixtă se poate apropia de gruparea pură atunci când prețurile facturate pentru ofertele individuale sunt ridicate.

(88)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), punctul 35.

(89)  De exemplu, în contextul produselor de marcă, produsele deosebit de importante sunt denumite uneori produse „indispensabile într-un stoc”. A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3732 — Procter & Gamble/Gillette (2005), punctul 110.

(90)  Atunci când un produs se caracterizează prin factori externi de rețea, aceasta înseamnă că producătorii sau clienții beneficiază de faptul că alți clienți sau producători utilizează și ei aceleași produse. Exemplele includ dispozitive de comunicare, programe de calculator specifice, produse care necesită standardizare și platforme care reunesc vânzători și cumpărători.

(91)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), punctul 39.

(92)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.1879 — Boeing/Hughes (2000), punctul 100; cazul COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), punctul 39. Cu toate acestea, pierderea de venituri care rezultă poate avea, în anumite circumstanțe, un impact asupra capacității concurenților de a exercita un comportament concurențial. A se vedea secțiunea C.

(93)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.2608 — INA/FAG, punctul 34.

(94)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3304 — GE/Amersham (2004), punctul 59.

(95)  De exemplu, în cazurile în care două societăți dețin controlul comun asupra unei firme active pe o piață și numai una dintre ele este activă pe piața din vecinătate, societatea care nu desfășoară activități pe această din urmă piață poate fi foarte puțin interesată să renunțe la vânzările de pe prima piață. A se vedea, de exemplu, cauza T-210/01, General Electric/Comisia, [2005], Recueil II-000, punctul 385 și cazul COMP/M.4561 — GE/Smiths Aerospace, punctul 119.

(96)  Analiza acestor motivații va fi realizată precum s-a stabilit la punctul 46.

(97)  A se vedea secțiunea V privind puterea de comparare cu efect compensatoriu din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(98)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3732 — Procter & Gamble/Gillette (2005), punctul 131. A se vedea, de asemenea, secțiunea VI privind intrarea pe piață din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(99)  A se vedea secțiunea VII privind creșterile de eficiență din Comunicarea privind concentrările orizontale.

(100)  Cu toate acestea, este important să se recunoască că problema adaosului dublu nu este întotdeauna prezentă sau nu contează în mod decisiv anterior concentrării. În contextul grupării mixte, trebuie observat, în plus, că, în timp ce entitatea rezultată ca urmare a concentrării poate avea interesul de a reduce prețul pachetului, efectul asupra prețurilor produselor distincte este mai puțin clar. Motivația entității rezultate ca urmare a concentrării de a mări prețul produselor luate separat poate proveni din faptul că speră să vândă, în schimb, mai multe produse grupate. Prețul pachetului și prețurile produselor vândute în mod individual (dacă există) de către entitatea rezultată ca urmare a concentrării vor depinde, în plus, de reacțiile concurenților de pe piață în ceea ce privește prețurile.

(101)  A se vedea, de exemplu, cazul COMP/M.3732 — Procter & Gamble/Gillette (2005), punctul 131.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/26

---

Informații referitoare la statele membre care intenționează să amâne punerea în aplicare a Directivei 2008/6/CE până la 31 decembrie 2012 pentru a continua să rezerve servicii pentru furnizorul (furnizorii) de serviciu universal

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/08)

Articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2008/6/CE prevede, prin derogare de la articolul 2, că anumite state membre, enumerate la alineatul respectiv, pot amâna punerea în aplicare a directivei menționate până la 31 decembrie 2012, pentru a continua să rezerve servicii pentru furnizorul (furnizorii) de serviciu universal.

Articolul 3 alineatul (2) impune statelor membre în cauză obligația de a face cunoscută Comisiei intenția lor de a recurge la derogare până la 27 august 2008.

Următoarele state membre au notificat Comisiei până la 1 august 2008 intenția lor de a recurge la derogarea prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2008/6/CE:

| — | Republica Cehă, |
| --- | --- |

—

Republica Cehă,

| — | Grecia, |
| --- | --- |

—

Grecia,

| — | Cipru, |
| --- | --- |

—

Cipru,

| — | Letonia, |
| --- | --- |

—

Letonia,

| — | Lituania, |
| --- | --- |

—

Lituania,

| — | Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Luxemburg,

| — | Ungaria, |
| --- | --- |

—

Ungaria,

| — | Malta, |
| --- | --- |

—

Malta,

| — | Polonia, |
| --- | --- |

—

Polonia,

| — | România, |
| --- | --- |

—

România,

| — | Slovacia. |
| --- | --- |

—

Slovacia.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/09)

| 1. | La data de 10 octombrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea SHV Holdings NV („SHV”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întreprinderii Packard Vanderlande Industries BV („Vanderlande”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 octombrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea SHV Holdings NV („SHV”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întreprinderii Packard Vanderlande Industries BV („Vanderlande”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii SHV: holding cu diverse activități în sectorul petrolului, gazului și GPL-ului; bunuri de consum, investiții în societăți necotate; ridicarea de obiecte grele și surse regenerabile de energie, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii SHV: holding cu diverse activități în sectorul petrolului, gazului și GPL-ului; bunuri de consum, investiții în societăți necotate; ridicarea de obiecte grele și surse regenerabile de energie,

| — | în cazul întreprinderii Vanderlande: realizarea de sisteme automate de manipulare a materialelor și servicii conexe; activă în manipularea bagajelor în aeroporturi, centre de distribuție și facilități de triere rapidă a coletelor. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Vanderlande: realizarea de sisteme automate de manipulare a materialelor și servicii conexe; activă în manipularea bagajelor în aeroporturi, centre de distribuție și facilități de triere rapidă a coletelor.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5362 — SHV/Vanderlande, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 265/10)

| 1. | La data de 10 octombrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea A.P. Møller-Mærsk („APMM”, Danemarca) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Swift Tankers Pool („Swift”, Danemarca), prin achiziționare de acțiuni și active. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 octombrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea A.P. Møller-Mærsk („APMM”, Danemarca) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Swift Tankers Pool („Swift”, Danemarca), prin achiziționare de acțiuni și active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii APMM: inter alia servicii de transport maritim containerizat, servicii de terminal pentru containere, transport fluvial, logistică, remorcare în porturi, petroliere, exploatarea și producția de petrol și gaz, comerț cu amănuntul și transport aerian, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii APMM: inter alia servicii de transport maritim containerizat, servicii de terminal pentru containere, transport fluvial, logistică, remorcare în porturi, petroliere, exploatarea și producția de petrol și gaz, comerț cu amănuntul și transport aerian,

| — | în cazul întreprinderii Swift: transportul maritim al produselor petroliere primare. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Swift: transportul maritim al produselor petroliere primare.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5233 — APMM/Swift Tankers Pool, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

18.10.2008

| 18.10.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---