# Uradni list C 366/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 366 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6230. oktober 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 366

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6230. oktober 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2019/C 366/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (ESRB/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (ESRB/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (ESRB/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (ESRB/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Priporočilo Evropskega Odbora za Sistemska Tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (ESRB/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (ESRB/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem (ESRB/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Opozorilo Evropskega Odbora za Sistemska Tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji (ESRB/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji (ESRB/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji (ESRB/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem (ESRB/2019/14) | 57 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2019/C 366/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (ESRB/2019/4)

1

2019/C 366/02

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (ESRB/2019/5)

7

2019/C 366/03

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (ESRB/2019/6)

14

2019/C 366/04

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (ESRB/2019/7)

22

2019/C 366/05

Priporočilo Evropskega Odbora za Sistemska Tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (ESRB/2019/8)

29

2019/C 366/06

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (ESRB/2019/9)

35

2019/C 366/07

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem (ESRB/2019/10)

41

2019/C 366/08

Opozorilo Evropskega Odbora za Sistemska Tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji (ESRB/2019/11)

45

2019/C 366/09

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji (ESRB/2019/12)

49

2019/C 366/10

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji (ESRB/2019/13)

53

2019/C 366/11

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. junija 2019 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem (ESRB/2019/14)

57

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 366/12 | Menjalni tečaji eura — 29. oktober 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Obvestilo o uporabi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o vzpostavitvi carinskega orodja za izvajanje člena 14a Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter člena 24a Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta | 61 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 366/12

Menjalni tečaji eura — 29. oktober 2019

60

2019/C 366/13

Obvestilo o uporabi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o vzpostavitvi carinskega orodja za izvajanje člena 14a Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter člena 24a Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

61

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji

(ESRB/2019/4)

(2019/C 366/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Belgija (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Belgija (6).

| (8) | Leta 2016 so bile glavne ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji, povezane s hitro rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter že takrat visoko in naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev z vedno večjim deležem hipotekarnih dolžnikov, ki so lahko ranljivi za neugodne gospodarske razmere ali gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 so bile glavne ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji, povezane s hitro rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter že takrat visoko in naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev z vedno večjim deležem hipotekarnih dolžnikov, ki so lahko ranljivi za neugodne gospodarske razmere ali gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (7).

| (10) | V zvezi z Belgijo je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 z veliko rastjo stanovanjskih posojil še naprej povečevala zadolženost gospodinjstev. Čeprav se je rast cen stanovanj upočasnila, pretekla dinamika zbuja skrb glede možne precenjenosti. Poleg tega se še naprej velik delež hipotekarnih posojil odobrava gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Ob navedenem je pribitek k uteži tveganja za hipotekarna posojila v višini pet odstotnih točk, ki je bil uveden leta 2013 za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, prispeval k večji odpornosti teh institucij. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z Belgijo je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 z veliko rastjo stanovanjskih posojil še naprej povečevala zadolženost gospodinjstev. Čeprav se je rast cen stanovanj upočasnila, pretekla dinamika zbuja skrb glede možne precenjenosti. Poleg tega se še naprej velik delež hipotekarnih posojil odobrava gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Ob navedenem je pribitek k uteži tveganja za hipotekarna posojila v višini pet odstotnih točk, ki je bil uveden leta 2013 za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, prispeval k večji odpornosti teh institucij.

| (11) | Leta 2018 je centralna banka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique zvišala ta pribitek k uteži tveganja v višini pet odstotnih točk tako, da je v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabila sorazmeren pribitek k uteži tveganja v višini 33 % z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za izpostavljenosti ob neplačilu v portfelju posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, vsake kreditne institucije. |
| --- | --- |

(11)

Leta 2018 je centralna banka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique zvišala ta pribitek k uteži tveganja v višini pet odstotnih točk tako, da je v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabila sorazmeren pribitek k uteži tveganja v višini 33 % z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za izpostavljenosti ob neplačilu v portfelju posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, vsake kreditne institucije.

| (12) | Namen zdaj veljavnega pribitka k uteži tveganja je povečati odpornost kreditnih institucij, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, in zmanjšati nastajanje tveganj, povezanih z novimi hipotekarnimi posojili. Vendar pa v Belgiji trenutno ne velja noben ukrep, usmerjen na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV), razmerja med dolgom in dohodkom (razmerja DTI) ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (razmerja DSTI)), ki bi neposredno omejil delež hipotekarnih posojil, ki se odobrijo gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(12)

Namen zdaj veljavnega pribitka k uteži tveganja je povečati odpornost kreditnih institucij, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, in zmanjšati nastajanje tveganj, povezanih z novimi hipotekarnimi posojili. Vendar pa v Belgiji trenutno ne velja noben ukrep, usmerjen na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV), razmerja med dolgom in dohodkom (razmerja DTI) ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (razmerja DSTI)), ki bi neposredno omejil delež hipotekarnih posojil, ki se odobrijo gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| (13) | Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo v Belgiji, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov v Belgiji, da se poveča odpornost. Teh ukrepov ne gre šteti kot zamenjavo za obstoječe kapitalske ukrepe, ki so še naprej pomembni za obravnavo obstoječih ranljivosti v portfelju neodplačanih posojil. |
| --- | --- |

(13)

Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo v Belgiji, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov v Belgiji, da se poveča odpornost. Teh ukrepov ne gre šteti kot zamenjavo za obstoječe kapitalske ukrepe, ki so še naprej pomembni za obravnavo obstoječih ranljivosti v portfelju neodplačanih posojil.

| (14) | Namen tega priporočila je priporočiti aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za obravnavo velikega deleža hipotekarnih posojil, ki se odobrijo gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji. |
| --- | --- |

(14)

Namen tega priporočila je priporočiti aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za obravnavo velikega deleža hipotekarnih posojil, ki se odobrijo gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin v Belgiji.

| (15) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (16) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(16)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILO

Priporočilo A – aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Priporoča se, da belgijski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za dajanje priporočil ali za uporabo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, priporočijo aktiviranje pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, oziroma te ukrepe aktivirajo, da se prepreči:

| (a) | velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali |
| --- | --- |

(a)

velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali

| (b) | velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj. |
| --- | --- |

(b)

velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(e)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (f) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(f)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (g) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(g)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (h) | „pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti; |
| --- | --- |

(h)

„pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti;

| (i) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto); |
| --- | --- |

(i)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto);

| (j) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih; |
| --- | --- |

(j)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih;

| (k) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8). |
| --- | --- |

(k)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8).

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A;

| (b) | kadar se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom A, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Belgije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom A, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Belgije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (c) | posebna merila za skladnost s priporočilom A so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(c)

posebna merila za skladnost s priporočilom A so določena v Prilogi I.

| 2. | Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila A predložijo ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila v Belgiji. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži tri poročila o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z izvajanjem priporočila A; prvo poročilo do 31. decembra 2020, drugo poročilo do 31. decembra 2021 in tretje poročilo do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži tri poročila o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z izvajanjem priporočila A; prvo poročilo do 31. decembra 2020, drugo poročilo do 31. decembra 2021 in tretje poročilo do 31. decembra 2022.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILO

Priporočilo A – aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za priporočilo A se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Da se prepreči:






  (a) | velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali

| (b) | velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj; |
| --- | --- |

(b)

velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj;

bi morali belgijski nacionalni organi uporabiti enega ali skupaj več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja LTV skupaj z omejitvami razmerja DTI ali razmerja DSTI in omejitvami zapadlosti), da se zagotovi učinkovitost uvedenih ukrepov in čim bolj zmanjša vsaka možnost za izogibanje tem omejitvam ali za neželene posledice, ki bi lahko zmanjšale njihovo učinkovitost in ustvarile tveganja na drugih področjih.

| 2. | Preden se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Belgije v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po aktiviranju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Belgiji, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/7

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem

(ESRB/2019/5)

(2019/C 366/02)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja  (1)
  ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Danska (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Danska (6).

| (8) | Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Danskem, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev. Velik delež hipotekarnih dolžnikov je imel dolg s spremenljivo obrestno mero ali dolg, ki je presegal vrednost njihovega stanovanja, zaradi česar so bili ranljivi za negativne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Čeprav ni bilo splošnih znakov precenjenosti, so cene stanovanj močno naraščale, zlasti v večjih mestih, in so bile blizu ravni pred krizo. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Danskem, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev. Velik delež hipotekarnih dolžnikov je imel dolg s spremenljivo obrestno mero ali dolg, ki je presegal vrednost njihovega stanovanja, zaradi česar so bili ranljivi za negativne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Čeprav ni bilo splošnih znakov precenjenosti, so cene stanovanj močno naraščale, zlasti v večjih mestih, in so bile blizu ravni pred krizo.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7).

| (10) | V zvezi z Dansko je ta nedavna ocena pokazala, da zadolženost gospodinjstev od leta 2016, čeprav se je od takrat zmanjšala, ostaja na eni najvišjih ravni v EGP. Poleg tega je znaten delež obstoječih hipotekarnih posojil z odloženim odplačilom glavnice, zaradi česar so gospodinjstva strukturno bolj ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Poleg tega je kljub temu, da se je v zadnjih letih rast cen stanovanjskih nepremičnin upočasnila in so se cene stanovanj v Københavnu stabilizirale, prejšnja dinamika privedla do žarišč precenjenosti v večjih mestih, zlasti v Københavnu. Ob navedenem je pravno zavezujoča zahteva glede minimalnega pologa, ki je bila leta 2015 določena na 5 %, zagotovila nekaj (čeprav malo) dodatnega zavarovanja za primer znižanja cen stanovanj. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z Dansko je ta nedavna ocena pokazala, da zadolženost gospodinjstev od leta 2016, čeprav se je od takrat zmanjšala, ostaja na eni najvišjih ravni v EGP. Poleg tega je znaten delež obstoječih hipotekarnih posojil z odloženim odplačilom glavnice, zaradi česar so gospodinjstva strukturno bolj ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Poleg tega je kljub temu, da se je v zadnjih letih rast cen stanovanjskih nepremičnin upočasnila in so se cene stanovanj v Københavnu stabilizirale, prejšnja dinamika privedla do žarišč precenjenosti v večjih mestih, zlasti v Københavnu. Ob navedenem je pravno zavezujoča zahteva glede minimalnega pologa, ki je bila leta 2015 določena na 5 %, zagotovila nekaj (čeprav malo) dodatnega zavarovanja za primer znižanja cen stanovanj.

| (11) | Leta 2018 so se z zakonodajo o varstvu potrošnikov uvedle omejitve glede zagotavljanja stanovanjskih hipotekarnih produktov hipotekarnim dolžnikom, ki imajo razmerje med dolgom in dohodkom (DTI) (pred obdavčitvijo) nad 4 in razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 60 %. Te omejitve zahtevajo: (a) da je obrestna mera nespremenljiva najmanj 5 let in (b) da se lahko z odloženo odplačilo glavnice uporabi samo, če je obrestna mera za posojilo nespremenljiva najmanj 30 let. Poleg tega je bil leta 2014 napovedan nadzorniški diamant za hipotekarne banke. Ta obsega vrsto referenčnih vrednosti in mejnih vrednosti, ki so določene za posebna področja tveganj znotraj bančnih dejavnosti, njegov cilj pa je povečati kreditno kakovost stanja hipotekarnih posojil do leta 2018 in do leta 2020 ter s tem vplivati na sklepanje novih posojil. Leta 2018 je bila tudi dvakrat zvišana stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 in z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Poleg tega je danski svet za sistemska tveganja priporočil dodatno zvišanje z 1 % na 1,5 % od junija 2020 in izdal usmeritev, da bi bilo treba to stopnjo v prihodnosti zvišati do največ 2,5 %, razen če pride do znatne spremembe glede kopičenja tveganj v danskem finančnem sistemu. Nazadnje, organ Finanstilsynet (danski organ za finančni nadzor) je izdal smernico, v skladu s katero morajo biti kreditne institucije previdne pri bonitetni oceni gospodinjstev, kadar dajejo posojila za nepremičnine na geografskih območjih, kjer cene stanovanjskih nepremičnin rastejo. |
| --- | --- |

(11)

Leta 2018 so se z zakonodajo o varstvu potrošnikov uvedle omejitve glede zagotavljanja stanovanjskih hipotekarnih produktov hipotekarnim dolžnikom, ki imajo razmerje med dolgom in dohodkom (DTI) (pred obdavčitvijo) nad 4 in razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 60 %. Te omejitve zahtevajo: (a) da je obrestna mera nespremenljiva najmanj 5 let in (b) da se lahko z odloženo odplačilo glavnice uporabi samo, če je obrestna mera za posojilo nespremenljiva najmanj 30 let. Poleg tega je bil leta 2014 napovedan nadzorniški diamant za hipotekarne banke. Ta obsega vrsto referenčnih vrednosti in mejnih vrednosti, ki so določene za posebna področja tveganj znotraj bančnih dejavnosti, njegov cilj pa je povečati kreditno kakovost stanja hipotekarnih posojil do leta 2018 in do leta 2020 ter s tem vplivati na sklepanje novih posojil. Leta 2018 je bila tudi dvakrat zvišana stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 in z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Poleg tega je danski svet za sistemska tveganja priporočil dodatno zvišanje z 1 % na 1,5 % od junija 2020 in izdal usmeritev, da bi bilo treba to stopnjo v prihodnosti zvišati do največ 2,5 %, razen če pride do znatne spremembe glede kopičenja tveganj v danskem finančnem sistemu. Nazadnje, organ Finanstilsynet (danski organ za finančni nadzor) je izdal smernico, v skladu s katero morajo biti kreditne institucije previdne pri bonitetni oceni gospodinjstev, kadar dajejo posojila za nepremičnine na geografskih območjih, kjer cene stanovanjskih nepremičnin rastejo.

| (12) | Kljub številnim uvedenim makrobonitetnim ukrepom ter glede na visoko raven zadolženosti gospodinjstev in velik delež hipotekarnih dolžnikov, ki so ranljivi za neugodne gospodarske razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin, sedanji kapitalski ukrepi morda ne bodo zadostovali za obravnavo nakopičenih ranljivosti. Poleg tega bi bilo morda v srednjeročnem obdobju treba poostriti obstoječe ali aktivirati dodatne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, če se bodo povečale ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi. |
| --- | --- |

(12)

Kljub številnim uvedenim makrobonitetnim ukrepom ter glede na visoko raven zadolženosti gospodinjstev in velik delež hipotekarnih dolžnikov, ki so ranljivi za neugodne gospodarske razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin, sedanji kapitalski ukrepi morda ne bodo zadostovali za obravnavo nakopičenih ranljivosti. Poleg tega bi bilo morda v srednjeročnem obdobju treba poostriti obstoječe ali aktivirati dodatne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, če se bodo povečale ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi.

| (13) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Danskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) zapleteno ureditev najemniškega trga z zgornjimi mejami najemnin za velik delež stanovanjskih zgradb v večjih mestih, zaradi česar nastaja pomanjkanje ponudbe stanovanj ter pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju. Poleg tega je sistem obdavčitve stanovanjskih nepremičnin od leta 2001 ločen od tržnih cen, zaradi česar se je znižala efektivna davčna stopnja, zlasti v večjih mestih. Danski parlament je leta 2017 sprejel zakon o novem sistemu obdavčitve stanovanjskih nepremičnin, ki ponovno vzpostavlja povezavo med obračunanimi davki in trenutnimi cenami na trgu stanovanjskih nepremičnin ter ki se bo začel uporabljati leta 2021. |
| --- | --- |

(13)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Danskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) zapleteno ureditev najemniškega trga z zgornjimi mejami najemnin za velik delež stanovanjskih zgradb v večjih mestih, zaradi česar nastaja pomanjkanje ponudbe stanovanj ter pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju. Poleg tega je sistem obdavčitve stanovanjskih nepremičnin od leta 2001 ločen od tržnih cen, zaradi česar se je znižala efektivna davčna stopnja, zlasti v večjih mestih. Danski parlament je leta 2017 sprejel zakon o novem sistemu obdavčitve stanovanjskih nepremičnin, ki ponovno vzpostavlja povezavo med obračunanimi davki in trenutnimi cenami na trgu stanovanjskih nepremičnin ter ki se bo začel uporabljati leta 2021.

| (14) | Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo na Danskem, sicer primerni, vendar samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni za dopolnitev obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Danskem. Glede na to, da k ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Danskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za dansko realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(14)

Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo na Danskem, sicer primerni, vendar samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni za dopolnitev obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Danskem. Glede na to, da k ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Danskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za dansko realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (15) | Namen tega priporočila je priporočiti: a) aktiviranje dodatnih ali poostritev obstoječih kapitalskih ukrepov, da se zagotovi odpornost bančnega sektorja na srednjeročne ranljivosti, ugotovljene na Danskem; b) spremljanje ranljivosti ter aktiviranje dodatnih ali poostritev obstoječih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, če se rast cen stanovanj in rast kreditiranja v srednjeročnem obdobju pospešita. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

(15)

Namen tega priporočila je priporočiti: a) aktiviranje dodatnih ali poostritev obstoječih kapitalskih ukrepov, da se zagotovi odpornost bančnega sektorja na srednjeročne ranljivosti, ugotovljene na Danskem; b) spremljanje ranljivosti ter aktiviranje dodatnih ali poostritev obstoječih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, če se rast cen stanovanj in rast kreditiranja v srednjeročnem obdobju pospešita. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev.

| (16) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(16)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (17) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(17)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – aktiviranje ali poostritev kapitalskih ukrepov

Priporoča se, da makrobonitetni organ, imenovani organ ali pristojni organ na Danskem, kot je ustrezno, z aktiviranjem dodatnih ali poostritvijo obstoječih kapitalskih ukrepov zagotovi odpornost kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje na Danskem, zaradi možnosti uresničitve sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki bi lahko privedla do neposrednih in posrednih kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil ali zaradi zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila.

Priporočilo B – spremljanje ranljivosti ter aktiviranje ali poostritev ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

| 1. | Priporoča se, da danski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za spremljanje sistemskih tveganj, pozorno spremljajo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, v srednjeročnem obdobju, med drugim z:






  (a) | ocenjevanjem – z uporabo podatkov o novih hipotekarnih posojilih na ravni posameznega posojila – zmožnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, da prenesejo neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin; ter |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ocenjevanjem – z uporabo podatkov o novih hipotekarnih posojilih na ravni posameznega posojila – zmožnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, da prenesejo neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin; ter

| (b) | ocenjevanjem vzdržnosti cen stanovanj in možnosti za njihovo znižanje v primeru neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer. |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanjem vzdržnosti cen stanovanj in možnosti za njihovo znižanje v primeru neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer.

| 2. | Da se prepreči čezmerno kopičenje kreditnega tveganja, se priporoča, da danski organ, ki je pooblaščen za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, aktivira dodatne ali poostri obstoječe ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, če rezultati spremljanja v skladu s točko (a) podpriporočila B(1) pokažejo, da velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporoča se, da Danska zviša pravno zavezujočo zahtevo glede minimalnega pologa, če rezultati spremljanja v skladu z odstavkom 1(b) pokažejo, da se je precenjenost stanovanjskih nepremičnin povečala, s čimer bo zagotovila, da bo zavarovanje za nova hipotekarna posojila zadostovalo za kritje kreditnih izgub, ki ustrezajo možnemu znižanju cen stanovanj v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah in ocenjenemu znižanju cen stanovanj v primeru negativnega scenarija. |
| --- | --- |

3.

Priporočilo C – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Priporoča se, da Danska pregleda svoje politike s ciljem omejiti strukturne dejavnike, ki so prispevali k ranljivostim, ki so bile na Danskem ugotovljene kot vir sistemskega tveganja, ker spodbujajo gospodinjstva k prevzemanju čezmernega hipotekarnega dolga ali povzročajo čezmerno rast cen stanovanj in hipotekarnega dolga.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(e)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (f) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(f)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (g) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(g)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8);

| (h) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto); |
| --- | --- |

(h)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto);

| (i) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(i)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (j) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih. |
| --- | --- |

(j)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih.

2.   Merila za izvajanje

1.   Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:

| (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B in priporočila C; |
| --- | --- |

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B in priporočila C;

| (b) | kadar se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom A, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom A, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (c) | kadar se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

kadar se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (d) | kadar se zvišuje pravna zavezujoča zahteva glede minimalnega pologa v skladu s priporočilom B, je treba pri umerjanju in postopnem uvajanju tega ukrepa upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(d)

kadar se zvišuje pravna zavezujoča zahteva glede minimalnega pologa v skladu s priporočilom B, je treba pri umerjanju in postopnem uvajanju tega ukrepa upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (e) | kar zadeva priporočilo C, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem; |
| --- | --- |

(e)

kar zadeva priporočilo C, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem;

| (f) | posebna merila za skladnost s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom C so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(f)

posebna merila za skladnost s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom C so določena v Prilogi I.

2.   Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:

| (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI, zapadlost in profil odplačevanja, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | Priporočilo A

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(a)

Priporočilo A

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| (b) | Priporočilo B

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o spremljanju ranljivosti v zvezi z zadolženostjo gospodinjstev in ukrepih, ki so jih sprejeli za odpravo teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(b)

Priporočilo B

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o spremljanju ranljivosti v zvezi z zadolženostjo gospodinjstev in ukrepih, ki so jih sprejeli za odpravo teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| (c) | Priporočilo C

  Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila C predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila C. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(c)

Priporočilo C

Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila C predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila C. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:






  (i) | do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B; |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:

(i)

do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B;

| (ii) | do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter

| (iii) | do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil A, B in C. |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil A, B in C.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo A – aktiviranje ali poostritev kapitalskih ukrepov

Za priporočilo A se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Preden se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi kapitalski ukrepi, bi bilo treba oceniti položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali bi bila uporaba teh ukrepov primerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Po aktiviranju kapitalskih ukrepov bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih na Danskem, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B – spremljanje ranljivosti ter aktiviranje ali poostritev ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za priporočilo B se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Preden se aktivirajo dodatni ali poostrijo obstoječi ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali bi bilo tako aktiviranje ali poostritev primerno. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preden se zviša obstoječa pravno zavezujoča zahteva glede minimalnega pologa, je treba oceniti položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba tega ukrepa. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo C – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Za priporočilo C se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Ko se oblikujejo možnosti politike in preden se izvedejo spremembe politike, je treba oceniti vpliv predlaganih ukrepov glede na položaj Danske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se zagotovi, da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/14

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu

(ESRB/2019/6)

(2019/C 366/03)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja  (1)
  ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bil tudi Luksemburg (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bil tudi Luksemburg (6).

| (8) | Leta 2016 so bile glavne ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu, povezane s hitro rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter z visoko in naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev. Poleg tega je velik delež hipotekarnih dolžnikov imel visok dolg in visoke stroške odplačevanja dolga glede na dohodek, zaradi česar so bili ranljivi za možno zvišanje obrestnih mer. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 so bile glavne ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu, povezane s hitro rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter z visoko in naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev. Poleg tega je velik delež hipotekarnih dolžnikov imel visok dolg in visoke stroške odplačevanja dolga glede na dohodek, zaradi česar so bili ranljivi za možno zvišanje obrestnih mer.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7).

| (10) | V zvezi z Luksemburgom je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 z veliko rastjo hipotekarnih posojil še naprej povečevala zadolženost gospodinjstev. Čeprav se je rast cen stanovanj upočasnila, pretekla dinamika zbuja skrb glede možne precenjenosti. Poleg tega zadnje ugotovitve glede posojilnih standardov potrjujejo, da je velik delež gospodinjstev lahko ranljiv za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z Luksemburgom je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 z veliko rastjo hipotekarnih posojil še naprej povečevala zadolženost gospodinjstev. Čeprav se je rast cen stanovanj upočasnila, pretekla dinamika zbuja skrb glede možne precenjenosti. Poleg tega zadnje ugotovitve glede posojilnih standardov potrjujejo, da je velik delež gospodinjstev lahko ranljiv za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| (11) | Od leta 2016 in na podlagi priporočil, ki jih je izdal organ Comité du Risque Systémique (luksemburški makrobonitetni organ), je bilo v Luksemburgu aktiviranih več kapitalskih ukrepov: (i) leta 2016 je komisija Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, luksemburška komisija za nadzor finančnega sektorja) za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Luksemburgu, uvedla spodnjo mejo povprečne uteži tveganja v višini 15 % za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, po členu 92 Uredbe (EU) št. 575/2013; in (ii) leta 2018 je komisija CSSF zvišala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika z 0 % na 0,25 % od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(11)

Od leta 2016 in na podlagi priporočil, ki jih je izdal organ Comité du Risque Systémique (luksemburški makrobonitetni organ), je bilo v Luksemburgu aktiviranih več kapitalskih ukrepov: (i) leta 2016 je komisija Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, luksemburška komisija za nadzor finančnega sektorja) za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Luksemburgu, uvedla spodnjo mejo povprečne uteži tveganja v višini 15 % za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, po členu 92 Uredbe (EU) št. 575/2013; in (ii) leta 2018 je komisija CSSF zvišala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika z 0 % na 0,25 % od 1. januarja 2020.

| (12) | Kljub temu, da so nacionalni organi v Luksemburgu predlagali vzpostavitev pravnega okvira za pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ti ukrepi v Luksemburgu še niso na voljo. Vendar bi bila zaradi ugotovljenih ranljivosti, povezane z rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev, aktivacija takih ukrepov potrebna. |
| --- | --- |

(12)

Kljub temu, da so nacionalni organi v Luksemburgu predlagali vzpostavitev pravnega okvira za pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ti ukrepi v Luksemburgu še niso na voljo. Vendar bi bila zaradi ugotovljenih ranljivosti, povezane z rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil ter naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev, aktivacija takih ukrepov potrebna.

| (13) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih v Luksemburgu, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju. |
| --- | --- |

(13)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih v Luksemburgu, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju.

| (14) | Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo v Luksemburgu, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo srednjeročnih ranljivosti, ki so bile ugotovljene v Luksemburgu. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov v Luksemburgu, da se poveča odpornost. Teh ukrepov ne gre šteti kot zamenjavo za obstoječe kapitalske ukrepe, ki so še naprej pomembni za obravnavo obstoječih ranljivosti v portfelju neodplačanih posojil. Glede na to, da k tem ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za luksemburško realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(14)

Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo v Luksemburgu, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo srednjeročnih ranljivosti, ki so bile ugotovljene v Luksemburgu. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov v Luksemburgu, da se poveča odpornost. Teh ukrepov ne gre šteti kot zamenjavo za obstoječe kapitalske ukrepe, ki so še naprej pomembni za obravnavo obstoječih ranljivosti v portfelju neodplačanih posojil. Glede na to, da k tem ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za luksemburško realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (15) | Namen tega priporočila je priporočiti, da se v luksemburškem pravu vzpostavi okvir za pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se ti ukrepi aktivirajo takoj, ko bodo na voljo po nacionalnem pravu. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

(15)

Namen tega priporočila je priporočiti, da se v luksemburškem pravu vzpostavi okvir za pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, in da se ti ukrepi aktivirajo takoj, ko bodo na voljo po nacionalnem pravu. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev.

| (16) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(16)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (17) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(17)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce

Priporoča se, da Luksemburg vzpostavi pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki bo vključeval vsaj naslednje pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce:

| (a) | omejitve, ki veljajo za razmerje DTI; |
| --- | --- |

(a)

omejitve, ki veljajo za razmerje DTI;

| (b) | omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI; |
| --- | --- |

(b)

omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI;

| (c) | omejitve, ki veljajo za razmerje LTV in |
| --- | --- |

(c)

omejitve, ki veljajo za razmerje LTV in

| (d) | omejitve zapadlosti. |
| --- | --- |

(d)

omejitve zapadlosti.

Priporočilo B – aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

| 1. | Priporoča se, da luksemburški nacionalni organi, ki so pooblaščeni za uporabo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, do vzpostavitve pravnega okvira, navedenega v priporočilu A, uporabijo pravno nezavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, da se prepreči:






  (a) | velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali

| (b) | velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj. |
| --- | --- |

(b)

velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj.

| 2. | Priporoča se, da po vzpostavitvi pravnega okvira, navedenega v priporočilu A, luksemburški nacionalni organi, ki so pooblaščeni za uporabo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, aktivirajo pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, da se nadaljuje doseganje ciljev, navedenih v podpriporočilu B(1). |
| --- | --- |

2.

Priporočilo C – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Priporoča se, da Luksemburg pregleda svoje politike s ciljem omejiti strukturne dejavnike, ki so prispevali k ranljivostim, ki so bile v Luksemburgu ugotovljene kot vir sistemskega tveganja, ker spodbujajo gospodinjstva k prevzemanju čezmernega hipotekarnega dolga ali povzročajo čezmerno rast cen stanovanj in hipotekarnega dolga.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(d)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (e) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8);

| (f) | „pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti; |
| --- | --- |

(f)

„pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti;

| (g) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(g)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (h) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(h)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (i) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(i)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (j) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih; |
| --- | --- |

(j)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih;

| (k) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto). |
| --- | --- |

(k)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto).

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B;

| (b) | priporočilo A je treba izvesti pred podpriporočilom B(2), da se zagotovi skladnost s podpriporočilom B(2); |
| --- | --- |

(b)

priporočilo A je treba izvesti pred podpriporočilom B(2), da se zagotovi skladnost s podpriporočilom B(2);

| (c) | kadar se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

kadar se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (d) | kar zadeva priporočilo C, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu; |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva priporočilo C, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu;

| (e) | posebna merila za skladnost s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom C so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(e)

posebna merila za skladnost s priporočilom A, priporočilom B in priporočilom C so določena v Prilogi I.

| 2. | Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

(a)   Priporočilo A

| (i) | Do 31. oktobra 2020 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A, ki vključuje vsaj izjavo o tem, ali se izvajanje priporočila A načrtuje in kateri organ ali organi bodo pristojni za sprejetje odločitve o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki so določeni v navedenem priporočilu. ESRB lahko obvesti naslovnika priporočila A o svojih stališčih glede vmesnega poročila. |
| --- | --- |

(i)

Do 31. oktobra 2020 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A, ki vključuje vsaj izjavo o tem, ali se izvajanje priporočila A načrtuje in kateri organ ali organi bodo pristojni za sprejetje odločitve o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki so določeni v navedenem priporočilu. ESRB lahko obvesti naslovnika priporočila A o svojih stališčih glede vmesnega poročila.

| (ii) | Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(ii)

Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A.

(b)   Priporočilo B

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ali katerih koli drugih ukrepov, ki so na voljo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, precenjenostjo stanovanjih nepremičnin in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila v Luksemburgu. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

(c)   Priporočilo C

Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila C predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila C. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:






  (i) | do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B; |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:

(i)

do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B;

| (ii) | do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter

| (iii) | do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil B in C. |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil B in C.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo A – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce

Za priporočilo A se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Luksemburški pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi moral zagotoviti, da:






  (a) | se omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti uporabijo za posojila vsem vrstam posojilojemalcev in posojila vseh vrst posojilodajalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

se omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti uporabijo za posojila vsem vrstam posojilojemalcev in posojila vseh vrst posojilodajalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam;

| (b) | se pri izračunavanju razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV) kot zavarovanje štejejo samo nepremičnine; |
| --- | --- |

(b)

se pri izračunavanju razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV) kot zavarovanje štejejo samo nepremičnine;

| (c) | so luksemburški nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, zmožni učinkovito in preventivno aktivirati pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ter da imajo na voljo potrebno fleksibilnost pri oblikovanju teh ukrepov glede na ugotovljene ranljivosti. |
| --- | --- |

(c)

so luksemburški nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, zmožni učinkovito in preventivno aktivirati pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ter da imajo na voljo potrebno fleksibilnost pri oblikovanju teh ukrepov glede na ugotovljene ranljivosti.

| 2. | Luksemburški pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi moral biti uveljavljen najpozneje 1. julija 2021. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B – aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za priporočilo B se uporabljajo naslednja merila za skladnost.

| 1. | Da se prepreči:






  (a) | velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin; ali

| (b) | velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj; |
| --- | --- |

(b)

velik ali vedno večji delež novih hipotekarnih posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, pri katerem bi lahko prišlo do kreditnih izgub v primeru neplačila in do posledičnega znižanja cen stanovanj;

bi morali luksemburški nacionalni organi uporabiti enega ali skupaj več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja LTV skupaj z omejitvami razmerja DTI ali razmerja DSTI in omejitvami zapadlosti), da se zagotovi učinkovitost uvedenih ukrepov in čim bolj zmanjša vsaka možnost za izogibanje tem omejitvam ali za neželene posledice, ki bi lahko zmanjšale njihovo učinkovitost in ustvarile tveganja na drugih področjih.

| 2. | Preden se aktivirajo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po aktiviranju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Luksemburgu, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Po uveljavitvi pravnega okvira, navedenega v priporočilu A, se lahko luksemburški nacionalni organi, ki so pooblaščeni za uporabo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, odločijo, da ohranijo že uvedene pravno nezavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, pod pogojem, da so ti ukrepi dokazano ustrezno zmanjševali ugotovljene ranljivosti. |
| --- | --- |

4.

Priporočilo C – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Za priporočilo C se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Ko se oblikujejo možnosti politike in preden se izvedejo spremembe politike, je treba oceniti vpliv predlaganih ukrepov glede na položaj Luksemburga v gospodarskem in finančnem ciklu, da se zagotovi, da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/22

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem

(ESRB/2019/7)

(2019/C 366/04)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje dodatnega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje dodatnega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Nizozemska (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Nizozemska (6).

| (8) | Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev, pri čemer je pri velikem deležu hipotekarnih dolžnikov njihov skupni dolg je presegal vrednost njihovega stanovanja. Ta ranljivost je med drugim razkrila, da se je sicer večal delež novih hipotekarnih posojil z amortizacijo, vendar pa je bil velik delež obstoječih hipotekarnih posojil brez amortizacije, in to kljub dejstvu, da leta 2016 ni bilo znakov precenjenosti, cene stanovanj v velikih mestih pa so se vračale na raven pred krizo. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev, pri čemer je pri velikem deležu hipotekarnih dolžnikov njihov skupni dolg je presegal vrednost njihovega stanovanja. Ta ranljivost je med drugim razkrila, da se je sicer večal delež novih hipotekarnih posojil z amortizacijo, vendar pa je bil velik delež obstoječih hipotekarnih posojil brez amortizacije, in to kljub dejstvu, da leta 2016 ni bilo znakov precenjenosti, cene stanovanj v velikih mestih pa so se vračale na raven pred krizo.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7).

| (10) | V zvezi z Nizozemsko je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 zadolženost gospodinjstev rahlo zmanjšala, manjšal pa se je tudi delež novih hipotekarnih posojil brez amortizacije. Po drugi strani so od leta 2016 cene stanovanj še naprej rasle, kar je privedlo do žarišč precenjenosti v velikih mestih. Glede na navedeno je razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerje LTV) pri novih hipotekarnih posojilih ostalo visoko, zlasti ker predpisana omejitev v višini 100 %, ki velja za razmerje LTV, ne zahteva dodatnega zavarovanja v primeru znižanja cen stanovanj. Ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, ki so nastale zaradi teh gibanj, se niso odrazile v uporabi uteži tveganja za hipotekarna posojila na Nizozemskem, ki so med najnižjimi v EGP. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z Nizozemsko je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 zadolženost gospodinjstev rahlo zmanjšala, manjšal pa se je tudi delež novih hipotekarnih posojil brez amortizacije. Po drugi strani so od leta 2016 cene stanovanj še naprej rasle, kar je privedlo do žarišč precenjenosti v velikih mestih. Glede na navedeno je razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerje LTV) pri novih hipotekarnih posojilih ostalo visoko, zlasti ker predpisana omejitev v višini 100 %, ki velja za razmerje LTV, ne zahteva dodatnega zavarovanja v primeru znižanja cen stanovanj. Ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, ki so nastale zaradi teh gibanj, se niso odrazile v uporabi uteži tveganja za hipotekarna posojila na Nizozemskem, ki so med najnižjimi v EGP.

| (11) | Od leta 2016 se je nadaljevalo postopno poostrovanje pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV, ki se je leta 2018 znižala na 100 % (s 106 % leta 2012). Leta 2018 je nizozemska vlada tudi naznanila, da bi postopno znižala najvišjo stopnjo olajšave za plačila obresti hipotekarnega posojila z 49,5 % leta 2018 na približno 37 % leta 2023. |
| --- | --- |

(11)

Od leta 2016 se je nadaljevalo postopno poostrovanje pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV, ki se je leta 2018 znižala na 100 % (s 106 % leta 2012). Leta 2018 je nizozemska vlada tudi naznanila, da bi postopno znižala najvišjo stopnjo olajšave za plačila obresti hipotekarnega posojila z 49,5 % leta 2018 na približno 37 % leta 2023.

| (12) | Kljub temu, da je nizozemski makrobonitetni organ (Financieel Stabiliteitscomité) priporočil dodatno poostritev pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV, na 90 %, se je nizozemska vlada, ki je pristojna za izvajanje takih ukrepov, odločila, da tega priporočila ne bo upoštevala. Ker trenutni pravni okvir za priporočila makrobonitetnega organa ne predvideva mehanizma „ukrepaj ali pojasni“, nizozemska vlada tudi ni bila formalno zavezana, da makrobonitetnemu organu pojasni svoje neukrepanje, in je samo obrazložila svoje stališče v nizozemskem parlamentu. Vendar bi bilo za obravnavo ranljivosti, ki so bile ugotovljene na Nizozemskem v zvezi z žarišči precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in zavarovanjem novih hipotekarnih posojil, treba znižati omejitev, ki velja za razmerje LTV. Poleg tega trenutno ne velja noben kapitalski makrobonitetni ukrep – na primer višje uteži tveganja za hipotekarna posojila –, s katerim bi se obravnavale nakopičene ranljivosti, povezane z zavarovanjem obstoječih hipotekarnih posojil, in možni sekundarni učinki, povezani z zadolženostjo gospodinjstev. |
| --- | --- |

(12)

Kljub temu, da je nizozemski makrobonitetni organ (Financieel Stabiliteitscomité) priporočil dodatno poostritev pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV, na 90 %, se je nizozemska vlada, ki je pristojna za izvajanje takih ukrepov, odločila, da tega priporočila ne bo upoštevala. Ker trenutni pravni okvir za priporočila makrobonitetnega organa ne predvideva mehanizma „ukrepaj ali pojasni“, nizozemska vlada tudi ni bila formalno zavezana, da makrobonitetnemu organu pojasni svoje neukrepanje, in je samo obrazložila svoje stališče v nizozemskem parlamentu. Vendar bi bilo za obravnavo ranljivosti, ki so bile ugotovljene na Nizozemskem v zvezi z žarišči precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in zavarovanjem novih hipotekarnih posojil, treba znižati omejitev, ki velja za razmerje LTV. Poleg tega trenutno ne velja noben kapitalski makrobonitetni ukrep – na primer višje uteži tveganja za hipotekarna posojila –, s katerim bi se obravnavale nakopičene ranljivosti, povezane z zavarovanjem obstoječih hipotekarnih posojil, in možni sekundarni učinki, povezani z zadolženostjo gospodinjstev.

| (13) | Čeprav ima razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI) za hipotekarna posojila pomembne značilnosti za zmanjševanje tveganja, na primer predpostavke o možnem zvišanju obrestnih mer, nekateri elementi v zdajšnji metodologiji za umeritev omejitve, ki velja za razmerje DSTI, na Nizozemskem zmanjšujejo učinkovitost ukrepa in lahko povečajo njegove prociklične učinke na finančni in gospodarski cikel. Čeprav so bile izvedene nekatere prilagoditve za odpravo procikličnih elementov v metodologiji (na primer uporaba štiriletnega povprečja izračunanih razmerij kot vhodni podatek pri umerjanju), nekateri od teh elementov še vedno obstajajo. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav ima razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI) za hipotekarna posojila pomembne značilnosti za zmanjševanje tveganja, na primer predpostavke o možnem zvišanju obrestnih mer, nekateri elementi v zdajšnji metodologiji za umeritev omejitve, ki velja za razmerje DSTI, na Nizozemskem zmanjšujejo učinkovitost ukrepa in lahko povečajo njegove prociklične učinke na finančni in gospodarski cikel. Čeprav so bile izvedene nekatere prilagoditve za odpravo procikličnih elementov v metodologiji (na primer uporaba štiriletnega povprečja izračunanih razmerij kot vhodni podatek pri umerjanju), nekateri od teh elementov še vedno obstajajo.

| (14) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Nizozemskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju. |
| --- | --- |

(14)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Nizozemskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju.

| (15) | Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni na Nizozemskem, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(15)

Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni na Nizozemskem, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Nizozemskem.

| (16) | Glede na to, da k ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za nizozemsko realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(16)

Glede na to, da k ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za nizozemsko realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (17) | Namen tega priporočila je priporočiti: (a) vzpostavitev mehanizma „ukrepaj ali pojasni“ v nizozemskem pravu, in sicer za priporočila, ki jih izda makrobonitetni organ v zvezi z aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce; (b) poostritev obstoječe pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV; (c) spremembo metodologije za določitev najvišje omejitve, ki velja za razmerje DSTI; in (d) aktiviranje kapitalskih ukrepov, da se zagotovi odpornost bančnega sektorja v povezavi s srednjeročnimi ranljivostmi, ugotovljenimi na Nizozemskem. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

(17)

Namen tega priporočila je priporočiti: (a) vzpostavitev mehanizma „ukrepaj ali pojasni“ v nizozemskem pravu, in sicer za priporočila, ki jih izda makrobonitetni organ v zvezi z aktiviranjem pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce; (b) poostritev obstoječe pravno zavezujoče omejitve, ki velja za razmerje LTV; (c) spremembo metodologije za določitev najvišje omejitve, ki velja za razmerje DSTI; in (d) aktiviranje kapitalskih ukrepov, da se zagotovi odpornost bančnega sektorja v povezavi s srednjeročnimi ranljivostmi, ugotovljenimi na Nizozemskem. Namen tega priporočila je tudi poudariti potrebo po širših ukrepih politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev.

| (18) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(18)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (19) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(19)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce

Priporoča se, da Nizozemska zagotovi dopolnitev pooblastil makrobonitetnega organa za dajanje priporočil v zvezi z vsemi veljavnimi pravno zavezujočimi ukrepi, usmerjenimi na posojilojemalce, z mehanizmom „ukrepaj ali pojasni“ ali, če to po nizozemskem pravu ni mogoče, vzpostavitev mehanizma odgovornosti, da se javno objavijo stališča organa, pristojnega za uporabo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki jih je priporočil nizozemski makrobonitetni organ.

Priporočilo B – poostritev ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in pristop pri umerjanju

| 1. | Priporoča se, da Nizozemska zniža sedanjo pravno zavezujočo omejitev, ki velja za razmerje LTV, in s tem zagotovi, da bo zavarovanje za nova hipotekarna posojila zadostovalo za pokritje kreditnih izgub zaradi možnega znižanja cen stanovanj v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah. |
| --- | --- |

1.

Priporoča se, da Nizozemska zniža sedanjo pravno zavezujočo omejitev, ki velja za razmerje LTV, in s tem zagotovi, da bo zavarovanje za nova hipotekarna posojila zadostovalo za pokritje kreditnih izgub zaradi možnega znižanja cen stanovanj v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah.

| 2. | Priporoča se, da Nizozemska spremeni metodologijo za določitev najvišje omejitve, ki velja za razmerje DSTI, tako da ukrep ne bo prispeval k večji procikličnosti v gospodarskem in finančnem ciklu. |
| --- | --- |

2.

Priporoča se, da Nizozemska spremeni metodologijo za določitev najvišje omejitve, ki velja za razmerje DSTI, tako da ukrep ne bo prispeval k večji procikličnosti v gospodarskem in finančnem ciklu.

Priporočilo C – aktiviranje kapitalskih ukrepov

Priporoča se, da makrobonitetni organ, imenovani organ ali pristojni organ na Nizozemskem, kot je ustrezno, z aktiviranjem kapitalskih ukrepov zagotovi odpornost kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje na Nizozemskem, v primeru uresničenja sistemskega tveganja, povezanega s stanovanjskimi nepremičninami, ki lahko privede do neposrednih in posrednih kreditnih izgub, ki izvirajo iz hipotekarnih posojil ali so posledica zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila.

Priporočilo D – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Priporoča se, da Nizozemska pregleda svoje politike s ciljem omejiti strukturne dejavnike, ki so prispevali k ranljivostim, ki so bile na Nizozemskem ugotovljene kot vir sistemskega tveganja, saj spodbujajo gospodinjstva k prevzemanju čezmernega hipotekarnega dolga ali povzročajo čezmerno rast cen stanovanj in hipotekarnega dolga.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8);

| (f) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto); |
| --- | --- |

(f)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto);

| (g) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(g)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (h) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(h)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (i) | „pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti. |
| --- | --- |

(i)

„pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B, priporočila C in priporočila D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A, priporočila B, priporočila C in priporočila D;

| (b) | kadar se zniža obstoječa omejitev, ki velja za razmerje LTV, v skladu s priporočilom B, je treba pri umerjanju in postopnem uvajanju ukrepa upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se zniža obstoječa omejitev, ki velja za razmerje LTV, v skladu s priporočilom B, je treba pri umerjanju in postopnem uvajanju ukrepa upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (c) | kadar se aktivirajo kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom C, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

kadar se aktivirajo kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom C, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (d) | kar zadeva priporočilo D, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva priporočilo D, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem;

| (e) | posebna merila za skladnost s priporočilom B, priporočilom C in priporočilom D so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(e)

posebna merila za skladnost s priporočilom B, priporočilom C in priporočilom D so določena v Prilogi I.

| 2. | Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z žarišči precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in zavarovanjem novih in obstoječih hipotekarnih posojil, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihovo razmerje LTV, pri čemer se zadevno razmerje izračuna v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z žarišči precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in zavarovanjem novih in obstoječih hipotekarnih posojil, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihovo razmerje LTV, pri čemer se zadevno razmerje izračuna v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | Priporočilo A

  Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(a)

Priporočilo A

Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A.

| (b) | Priporočilo B

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik podpriporočila B(1) predloži ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so bili sprejeti v zvezi s poostritvijo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.
  Do 31. marca 2021 naslovnik podpriporočila B(2) predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju podpriporočila B(2). Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(b)

Priporočilo B

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik podpriporočila B(1) predloži ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so bili sprejeti v zvezi s poostritvijo ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

Do 31. marca 2021 naslovnik podpriporočila B(2) predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju podpriporočila B(2). Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| (c) | Priporočilo C

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila C predloži ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so bili sprejeti v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(c)

Priporočilo C

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila C predloži ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so bili sprejeti v zvezi z izvajanjem kapitalskih ukrepov. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

| (d) | Priporočilo D

  Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila D predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila D. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(d)

Priporočilo D

Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila D predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila D. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:






  (i) | do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem podpriporočila B(1) in priporočila C; |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:

(i)

do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem podpriporočila B(1) in priporočila C;

| (ii) | do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočila A, podpriporočil B(1) in B(2) ter priporočila C; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočila A, podpriporočil B(1) in B(2) ter priporočila C;

| (iii) | do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem podpriporočila B(1) ter priporočil C in D. |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem podpriporočila B(1) ter priporočil C in D.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo B – poostritev ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in pristop pri umerjanju

Za podpriporočilo B(1) se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Preden se dodatno znižajo obstoječe omejitve, ki veljajo za razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerje LTV), je treba oceniti položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov.

Za podpriporočilo B(2) se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Kadar se umerja omejitev, ki velja za razmerje DSTI, bi morala Nizozemska oceniti možne prociklične učinke različnih elementov v metodologiji, ki se uporablja za umerjanje.

Priporočilo C – aktiviranje kapitalskih ukrepov

Za priporočilo C se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Preden se aktivirajo kapitalski ukrepi, je treba oceniti položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali je aktiviranje teh ukrepov primerno. |
| --- | --- |

1.

Preden se aktivirajo kapitalski ukrepi, je treba oceniti položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali je aktiviranje teh ukrepov primerno.

| 2. | Po aktiviranju kapitalskih ukrepov bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih na Nizozemskem, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

2.

Po aktiviranju kapitalskih ukrepov bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih na Nizozemskem, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih kapitalskih ukrepov, začetne umeritve teh ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

Priporočilo D – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Za priporočilo D se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Ko se oblikujejo možnosti politike in preden se izvedejo spremembe politike, je treba oceniti vpliv predlaganih ukrepov glede na položaj Nizozemske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se zagotovi, da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/29

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem

(ESRB/2019/8)

(2019/C 366/05)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Finska (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Finska (6).

| (8) | Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Finskem, visoka in naraščajoča zadolženost gospodinjstev z velikim deležem gospodinjstev, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na tem trgu. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Finskem, visoka in naraščajoča zadolženost gospodinjstev z velikim deležem gospodinjstev, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na tem trgu.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7).

| (10) | V zvezi s Finsko je ta nedavna ocena pokazala, da je zadolženost gospodinjstev večja kot leta 2016. Nedavno so k temu povečanju delno prispevala posojila, ki jih najamejo nepremičninske družbe (8) in se nato odplačujejo iz dohodkov gospodinjstev in drugih vlagateljev, ki imajo deleže v teh družbah. Poleg tega nove ugotovitve glede posojilnih standardov za nova hipotekarna posojila podpirajo prejšnje ugotovitve o možni ranljivosti velikega deleža gospodinjstev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s Finsko je ta nedavna ocena pokazala, da je zadolženost gospodinjstev večja kot leta 2016. Nedavno so k temu povečanju delno prispevala posojila, ki jih najamejo nepremičninske družbe (8) in se nato odplačujejo iz dohodkov gospodinjstev in drugih vlagateljev, ki imajo deleže v teh družbah. Poleg tega nove ugotovitve glede posojilnih standardov za nova hipotekarna posojila podpirajo prejšnje ugotovitve o možni ranljivosti velikega deleža gospodinjstev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, za neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| (11) | Od leta 2016 so finski nacionalni organi poostrili ali uvedli več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov: (i) leta 2017 je upravni odbor organa Finanssivalvonta (finskega organa za finančni nadzor) v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedel za stanovanjska posojila spodnjo mejo povprečne uteži tveganja v višini 15 % za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen; (ii) leta 2018 je bil za vse kreditne institucije določen blažilnik sistemskih tveganj med 1 % in 3 %; (iii) leta 2018 je bila znižana omejitev, ki velja za razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerje LTV), z 90 % na 85 %; in (iv) prav tako leta 2018 je organ Finanssivalvonta izdal priporočila glede posojilnih standardov za nova posojila, ki so se uporabljala tudi za posojila, odobrena nepremičninskim družbam. Poleg tega je bila znižana davčna olajšava na odhodke za obresti hipotekarnega posojila s 100 % leta 2011 na 25 % leta 2019. |
| --- | --- |

(11)

Od leta 2016 so finski nacionalni organi poostrili ali uvedli več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov: (i) leta 2017 je upravni odbor organa Finanssivalvonta (finskega organa za finančni nadzor) v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedel za stanovanjska posojila spodnjo mejo povprečne uteži tveganja v višini 15 % za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen; (ii) leta 2018 je bil za vse kreditne institucije določen blažilnik sistemskih tveganj med 1 % in 3 %; (iii) leta 2018 je bila znižana omejitev, ki velja za razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerje LTV), z 90 % na 85 %; in (iv) prav tako leta 2018 je organ Finanssivalvonta izdal priporočila glede posojilnih standardov za nova posojila, ki so se uporabljala tudi za posojila, odobrena nepremičninskim družbam. Poleg tega je bila znižana davčna olajšava na odhodke za obresti hipotekarnega posojila s 100 % leta 2011 na 25 % leta 2019.

| (12) | Kljub tem nedavno uvedenim ukrepom in razen omejitve, ki velja za razmerje LTV, na Finskem še niso na voljo drugi pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, tj. omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in za razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti, čeprav bodo morda ti ukrepi v srednjeročnem obdobju potrebni, če bodo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, še naprej naraščale. Aktiviranje omejitev, ki veljajo za razmerje DTI ali za razmerje DSTI, v kombinaciji z omejitvami zapadlosti bi povečalo učinkovitost obstoječih makrobonitetnih ukrepov, ki že veljajo. Poleg tega je razmerje LTV trenutno opredeljeno na način, da se lahko kot zavarovanje šteje tudi drugo premoženje in ne samo nepremičnine. |
| --- | --- |

(12)

Kljub tem nedavno uvedenim ukrepom in razen omejitve, ki velja za razmerje LTV, na Finskem še niso na voljo drugi pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, tj. omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in za razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti, čeprav bodo morda ti ukrepi v srednjeročnem obdobju potrebni, če bodo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev, še naprej naraščale. Aktiviranje omejitev, ki veljajo za razmerje DTI ali za razmerje DSTI, v kombinaciji z omejitvami zapadlosti bi povečalo učinkovitost obstoječih makrobonitetnih ukrepov, ki že veljajo. Poleg tega je razmerje LTV trenutno opredeljeno na način, da se lahko kot zavarovanje šteje tudi drugo premoženje in ne samo nepremičnine.

| (13) | Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo na Finskem, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Finskem. |
| --- | --- |

(13)

Zato je ESRB zaključil, da so makrobonitetni ukrepi, ki so bili uvedeni ali so na voljo na Finskem, delno primerni in samo delno zadostujejo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, v srednjeročnem obdobju. Zato so za obravnavo teh ranljivosti, ki so lahko vir sistemskega tveganja, potrebni dodatni ukrepi politike. Ukrepi, predlagani v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Finskem.

| (14) | Namen tega priporočila je priporočiti, da se v finsko pravo vključijo dodatni pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, in da se ti ukrepi sprejmejo, da se prepreči naraščanje ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev. |
| --- | --- |

(14)

Namen tega priporočila je priporočiti, da se v finsko pravo vključijo dodatni pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, in da se ti ukrepi sprejmejo, da se prepreči naraščanje ranljivosti, ki so povezane z zadolženostjo gospodinjstev.

| (15) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (16) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(16)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce

| 1. | Priporoča se, da Finska zagotovi, da bo obstoječi pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, vseboval vsaj naslednje pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce:






  (a) | omejitve, ki veljajo za razmerje DTI, ali omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

omejitve, ki veljajo za razmerje DTI, ali omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI,

| (b) | omejitve, ki veljajo za razmerje LTV, in |
| --- | --- |

(b)

omejitve, ki veljajo za razmerje LTV, in

| (c) | omejitve zapadlosti. |
| --- | --- |

(c)

omejitve zapadlosti.

| 2. | Priporoča se, da Finska spremeni opredelitev razmerja LTV v obstoječem pravnem okviru za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo B – aktiviranje dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

| 1. | Priporoča se, da finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, do spremembe obstoječega pravnega okvira, kakor je navedeno v priporočilu A, uporabljajo pravno nezavezujoče dohodkovne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, da se prepreči velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporoča se, da po spremembi obstoječega pravnega okvira, kakor je navedeno v priporočilu A, finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktivacijo ali umeritev dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, aktivirajo oziroma umerijo pravno zavezujoče dohodkovne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, da se nadaljuje doseganje ciljev, določenih v podpriporočilu B(1). |
| --- | --- |

2.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti; |
| --- | --- |

(e)

„pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki se uvedejo s pravno zavezujočimi akti;

| (f) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(f)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (g) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto); |
| --- | --- |

(g)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto);

| (h) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(h)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (i) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih; |
| --- | --- |

(i)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih;

| (j) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(j)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (k) | „dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni omejitve, ki veljajo za razmerje DTI, in omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI; |
| --- | --- |

(k)

„dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni omejitve, ki veljajo za razmerje DTI, in omejitve, ki veljajo za razmerje DSTI;

| (l) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (9). |
| --- | --- |

(l)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (9).

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B;

| (b) | priporočilo A je treba izvesti pred podpriporočilom B(2), da se zagotovi skladnost s podpriporočilom B(2); |
| --- | --- |

(b)

priporočilo A je treba izvesti pred podpriporočilom B(2), da se zagotovi skladnost s podpriporočilom B(2);

| (c) | kadar se aktivirajo dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Finske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

kadar se aktivirajo dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Finske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (d) | posebna merila za skladnost s priporočilom A in priporočilom B so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(d)

posebna merila za skladnost s priporočilom A in priporočilom B so določena v Prilogi I.

| 2. | Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (10), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (10), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | Priporočilo A







  (i) | Do 31. oktobra 2020 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A, ki vključuje vsaj izjavo o tem, ali se izvajanje priporočila A načrtuje in kateri organ ali organi bodo pristojni za sprejetje odločitve o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki so določeni v navedenem priporočilu. ESRB lahko obvesti naslovnika priporočila A o svojih stališčih glede vmesnega poročila. |
| --- | --- | --- |

(a)

Priporočilo A

(i)

Do 31. oktobra 2020 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A, ki vključuje vsaj izjavo o tem, ali se izvajanje priporočila A načrtuje in kateri organ ali organi bodo pristojni za sprejetje odločitve o aktiviranju in izvajanju ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ki so določeni v navedenem priporočilu. ESRB lahko obvesti naslovnika priporočila A o svojih stališčih glede vmesnega poročila.

| (ii) | Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(ii)

Do 31. marca 2021 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A.

| (b) | Priporočilo B

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ali katerih koli drugih ukrepov, ki so na voljo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila na Finskem. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(b)

Priporočilo B

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o vseh ukrepih, ki so jih sprejeli v zvezi z izvajanjem dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, ali katerih koli drugih ukrepov, ki so na voljo za obravnavo ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila na Finskem. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:






  (i) | do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B, |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:

(i)

do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B,

| (ii) | do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B ter

| (iii) | do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočila B. |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočila B.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  V finščini asunto-osakeyhtiö.

8

asunto-osakeyhtiö

(9)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

9

(10)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

10

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo A – pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce

Za priporočilo A se uporabljata naslednji merili za skladnost.

| 1. | Finski pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi moral zagotoviti, da:






  (a) | se omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti uporabijo za posojila vsem vrstam posojilojemalcev in posojila vseh vrst posojilodajalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam z uporabo posojil, odobrenih nepremičninskim družbam, ali na drug način; |
| --- | --- | --- |

1.

Finski pravni okvir za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi moral zagotoviti, da:

(a)

se omejitve, ki veljajo za razmerje med dolgom in dohodkom (razmerje DTI) in razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (razmerje DSTI), ter omejitve zapadlosti uporabijo za posojila vsem vrstam posojilojemalcev in posojila vseh vrst posojilodajalcev, da se prepreči izogibanje omejitvam z uporabo posojil, odobrenih nepremičninskim družbam, ali na drug način;

| (b) | se pri izračunavanju razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV) kot zavarovanje štejejo samo nepremičnine; |
| --- | --- |

(b)

se pri izračunavanju razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerja LTV) kot zavarovanje štejejo samo nepremičnine;

| (c) | so finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, zmožni učinkovito in preventivno aktivirati pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ter da imajo na voljo potrebno fleksibilnost pri oblikovanju teh ukrepov glede na ugotovljene ranljivosti. |
| --- | --- |

(c)

so finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, zmožni učinkovito in preventivno aktivirati pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ter da imajo na voljo potrebno fleksibilnost pri oblikovanju teh ukrepov glede na ugotovljene ranljivosti.

| 2. | Spremembe finskega pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi morale biti uveljavljene najpozneje 1. julija 2021. |
| --- | --- |

2.

Spremembe finskega pravnega okvira za ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, bi morale biti uveljavljene najpozneje 1. julija 2021.

Priporočilo B – aktiviranje dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce

Za priporočilo B se uporablja naslednje merilo za skladnost.

| 1. | Da se prepreči velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin, bi morali finski nacionalni organi uporabiti enega ali skupaj več dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja LTV skupaj z omejitvami razmerja DTI ali razmerja DSTI in omejitvami zapadlosti), da se zagotovi učinkovitost uvedenih ukrepov in čim bolj zmanjša vsaka možnost za izogibanje tem omejitvam ali za nepredvidene posledice, ki bi lahko zmanjšale njihovo učinkovitost in ustvarile tveganja na drugih področjih. |
| --- | --- |

1.

Da se prepreči velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, ki morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga ali ohraniti potrošnje v neugodnih gospodarskih ali finančnih razmerah ali po neugodnem gibanju na trgu stanovanjskih nepremičnin, bi morali finski nacionalni organi uporabiti enega ali skupaj več dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce (npr. omejitve razmerja LTV skupaj z omejitvami razmerja DTI ali razmerja DSTI in omejitvami zapadlosti), da se zagotovi učinkovitost uvedenih ukrepov in čim bolj zmanjša vsaka možnost za izogibanje tem omejitvam ali za nepredvidene posledice, ki bi lahko zmanjšale njihovo učinkovitost in ustvarile tveganja na drugih področjih.

| 2. | Preden se aktivirajo dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Finske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov. |
| --- | --- |

2.

Preden se aktivirajo dohodkovni ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, je treba oceniti položaj Finske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se določita primerna umeritev in postopna uvedba teh ukrepov.

| 3. | Po aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih na Finskem, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti. |
| --- | --- |

3.

Po aktiviranju dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bo morda za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih na Finskem, potrebna dodatna poostritev teh ukrepov ali aktiviranje dodatnih makrobonitetnih ukrepov; to bo odvisno od izbire aktiviranih dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, začetne umeritve teh aktiviranih ukrepov in rezultatov ocene ranljivosti.

| 4. | Pri aktiviranju ali umeritvi dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bi morali finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ali umeritev dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih morajo servisirati gospodinjstva iz svojega dohodka, ne glede na obliko posojila (tj. posojila, odobrena nepremičninskim družbam, se štejejo kot dolg gospodinjstev). |
| --- | --- |

4.

Pri aktiviranju ali umeritvi dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, bi morali finski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za aktiviranje ali umeritev dohodkovnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, upoštevati vsa posojila, ki jih morajo servisirati gospodinjstva iz svojega dohodka, ne glede na obliko posojila (tj. posojila, odobrena nepremičninskim družbam, se štejejo kot dolg gospodinjstev).

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/35

---

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem

(ESRB/2019/9)

(2019/C 366/06)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja  (1)
  ter zlasti členov 3, 16, 17 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja. |
| --- | --- |

(1)

Nepremičninski sektor ima pomembno vlogo v gospodarstvu in gibanja v tem sektorju lahko pomembno vplivajo na finančni sistem. Pretekle finančne krize so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Neugodna gibanja na nepremičninskem trgu v nekaterih državah članicah so v preteklosti povzročila velike kreditne izgube in/ali negativno vplivala na realno gospodarstvo. V teh učinkih se kaže tesno medsebojno vplivanje nepremičninskega sektorja, ponudnikov financiranja in drugih gospodarskih sektorjev. Poleg tega močni povratni vplivi med finančnim sistemom in realnim gospodarstvom krepijo negativna gibanja.

| (2) | Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Te povezave so pomembne, ker pomenijo, da imajo lahko tveganja, ki izvirajo iz nepremičninskega sektorja, sistemski vpliv, ki je po naravi procikličen. Med vzponom nepremičninskega cikla se kopičijo ranljivosti finančnega sistema. Domnevna manjša tveganja financiranja in lažji dostop do financiranja lahko prispevajo k hitremu naraščanju kreditiranja in naložb, kar skupaj s povečanim povpraševanjem po nepremičninah ustvarja pritisk na rast cen nepremičnin. Ker posledične višje vrednosti zavarovanj dodatno pozitivno vplivajo na povpraševanje po posojilih in ponudbo posojil, ima lahko taka dinamika, ki krepi samo sebe, sistemske posledice. Nasprotno pa lahko med upadom nepremičninskega cikla strožji pogoji kreditiranja, manjša naklonjenost tveganju in pritisk na nižanje cen nepremičnin negativno vplivajo na odpornost posojilojemalcev in posojilodajalcev ter s tem slabijo gospodarske razmere.

| (3) | Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami so lahko vir sistemskega tveganja ter lahko neposredno in posredno vplivajo na finančno stabilnost. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki bi se lahko nanašali na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar bi imelo dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (4) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 Priporočila ESRB/2013/1 (2), je končni cilj makrobonitetne politike prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

| (5) | Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(5)

Za ta namen lahko makrobonitetni organi uporabijo enega ali več kapitalskih makrobonitetnih ukrepov iz Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in/ali makrobonitetne ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki temeljijo izključno na nacionalnem pravu, odvisno od ocene tveganj. Kapitalski ukrepi so namenjeni predvsem povečanju odpornosti finančnega sistema, ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, pa so lahko še posebej primerni za preprečevanje nadaljnjega kopičenja sistemskih tveganj.

| (6) | Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega Priporočilo ESRB/2013/1 državam članicam priporoča, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo makrobonitetnim organom omogočal, da bodo imeli neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti iz navedenega priporočila.

| (7) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Švedska (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (5). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam, med katerimi je bila tudi Švedska (6).

| (8) | Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Švedskem, povezana z bistveno in dolgotrajno rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil, kar je privedlo do precenjenosti stanovanjskih nepremičnin ter visoke in naraščajoče zadolženosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2016 je bila glavna ranljivost, ugotovljena na trgu stanovanjskih nepremičnin na Švedskem, povezana z bistveno in dolgotrajno rastjo cen stanovanj in hipotekarnih posojil, kar je privedlo do precenjenosti stanovanjskih nepremičnin ter visoke in naraščajoče zadolženosti gospodinjstev.

| (9) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) (7).

| (10) | V zvezi s Švedsko je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 rast cen stanovanj upočasnila in da so te trenutno na enaki ravni kot leta 2016. Vendar stanovanjske nepremičnine ostajajo precenjene, zadolženost gospodinjstev pa se je bistveno povečala. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s Švedsko je ta nedavna ocena pokazala, da se je od leta 2016 rast cen stanovanj upočasnila in da so te trenutno na enaki ravni kot leta 2016. Vendar stanovanjske nepremičnine ostajajo precenjene, zadolženost gospodinjstev pa se je bistveno povečala.

| (11) | Od leta 2016 so švedski nacionalni organi poostrili ali na novo uvedli več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov. Leta 2016 so bile uvedene zahteve za amortizacijo novih hipotekarnih posojil. Te zahteve so bile povezane z razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerjem LTV) pri novih posojilih, kjer se je za posojila z razmerjem LTV nad 70 % zahtevala amortizacija v višini najmanj 2 % letno, za posojila z razmerjem LTV od 50 % do 70 % pa v višini najmanj 1 % letno. Leta 2017 so se te zahteve poostrile v zvezi z razmerjem med posojilom in dohodkom (razmerjem LTI) pri novih posojilih, tako da se te zahteve za nova hipotekarna posojila z razmerjem LTI nad 4,5 zvišujejo za eno odstotno točko na leto. Leta 2018 je organ Finansinspektionen (švedski organ za finančni nadzor) za vse domače kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedel posamezni instituciji lastno najnižjo raven (spodnjo mejo) za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, v višini 25 %. Končno, organ Finansinspektionen je leta 2018 zvišal stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika z 2 % na 2,5 % od septembra 2019. |
| --- | --- |

(11)

Od leta 2016 so švedski nacionalni organi poostrili ali na novo uvedli več ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov. Leta 2016 so bile uvedene zahteve za amortizacijo novih hipotekarnih posojil. Te zahteve so bile povezane z razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine (razmerjem LTV) pri novih posojilih, kjer se je za posojila z razmerjem LTV nad 70 % zahtevala amortizacija v višini najmanj 2 % letno, za posojila z razmerjem LTV od 50 % do 70 % pa v višini najmanj 1 % letno. Leta 2017 so se te zahteve poostrile v zvezi z razmerjem med posojilom in dohodkom (razmerjem LTI) pri novih posojilih, tako da se te zahteve za nova hipotekarna posojila z razmerjem LTI nad 4,5 zvišujejo za eno odstotno točko na leto. Leta 2018 je organ Finansinspektionen (švedski organ za finančni nadzor) za vse domače kreditne institucije, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedel posamezni instituciji lastno najnižjo raven (spodnjo mejo) za z izpostavljenostjo tehtano povprečje uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno do dolžnikov z rezidentstvom na Švedskem, zavarovanih s hipotekami na nepremičnine, v višini 25 %. Končno, organ Finansinspektionen je leta 2018 zvišal stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika z 2 % na 2,5 % od septembra 2019.

| (12) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Švedskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi pomembni strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) ugodno obdavčitev nepremičnin, na primer davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko prispeva k zvišanju cen stanovanj in gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju. |
| --- | --- |

(12)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na Švedskem, imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi pomembni strukturni dejavniki, kar je povzročilo višjo raven sistemskega tveganja. Ti dejavniki vključujejo: (i) pomanjkanje ponudbe stanovanj, ki ustvarja pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine; ter (ii) ugodno obdavčitev nepremičnin, na primer davčno olajšavo za obresti, plačane za hipotekarna posojila, ki lahko prispeva k zvišanju cen stanovanj in gospodinjstva spodbuja k čezmernemu izposojanju.

| (13) | Zato je ESRB kljub temu, da priznava širok nabor makrobonitetnih ukrepov, ki so bili uvedeni na Švedskem, zaključil, da so ti makrobonitetni ukrepi sicer primerni, vendar samo delno zadostujejo za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, ki so povezane s stanovanjskimi nepremičninami, zlasti z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, v srednjeročnem obdobju. Glede na to, da k tem ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Švedskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za švedsko realno gospodarstvo in finančni sistem. Ukrepi, predlagati v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Švedskem. |
| --- | --- |

(13)

Zato je ESRB kljub temu, da priznava širok nabor makrobonitetnih ukrepov, ki so bili uvedeni na Švedskem, zaključil, da so ti makrobonitetni ukrepi sicer primerni, vendar samo delno zadostujejo za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, ki so povezane s stanovanjskimi nepremičninami, zlasti z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, v srednjeročnem obdobju. Glede na to, da k tem ranljivostim delno prispevajo strukturni dejavniki, ki presegajo okvir makrobonitetne politike, so potrebne tudi druge politike, s katerimi bi dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali dejavnike, ki prispevajo h kopičenju sistemskih tveganj na trgu stanovanjskih nepremičnin na Švedskem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za švedsko realno gospodarstvo in finančni sistem. Ukrepi, predlagati v tem priporočilu, so namenjeni dopolnitvi obstoječih makrobonitetnih ukrepov na Švedskem.

| (14) | Namen tega priporočila je priporočiti: a) širše ukrepe politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev, in b) poostritev obstoječih ali aktiviranje drugih makrobonitetnih ukrepov, če se bodo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, še naprej povečevale zaradi cikličnih gospodarskih in finančnih razlogov. |
| --- | --- |

(14)

Namen tega priporočila je priporočiti: a) širše ukrepe politike, katerih cilj bi bil omejiti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev, in b) poostritev obstoječih ali aktiviranje drugih makrobonitetnih ukrepov, če se bodo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, še naprej povečevale zaradi cikličnih gospodarskih in finančnih razlogov.

| (15) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (16) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(16)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Priporoča se, da Švedska pregleda svoje politike s ciljem omejiti strukturne dejavnike, ki so prispevali k ranljivostim, ki so bile na Švedskem ugotovljene kot vir sistemskega tveganja, ker spodbujajo gospodinjstva k prevzemanju čezmernega hipotekarnega dolga ali povzročajo čezmerno rast cen stanovanj in hipotekarnega dolga.

Priporočilo B – spremljanje ranljivosti ter aktiviranje ali poostritev makrobonitetnih ukrepov

| 1. | Priporoča se, da švedski nacionalni organi, ki so pooblaščeni za spremljanje sistemskih tveganj, pozorno spremljajo ranljivosti, povezane z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, v srednjeročnem obdobju, med drugim z:






  (a) | ocenjevanjem – z uporabo podatkov o novih hipotekarnih posojilih na ravni posameznega posojila – zmožnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova stanovanjska posojila, da prenesejo neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin; ter |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ocenjevanjem – z uporabo podatkov o novih hipotekarnih posojilih na ravni posameznega posojila – zmožnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova stanovanjska posojila, da prenesejo neugodne gospodarske ali finančne razmere ali neugodno gibanje na trgu stanovanjskih nepremičnin; ter

| (b) | ocenjevanjem možnih kreditnih izgub iz obstoječega portfelja hipotekarnih posojil in možnih sekundarnih učinkov na finančno stabilnost v primeru neugodnih gospodarskih ali finančnih gibanj. |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanjem možnih kreditnih izgub iz obstoječega portfelja hipotekarnih posojil in možnih sekundarnih učinkov na finančno stabilnost v primeru neugodnih gospodarskih ali finančnih gibanj.

| 2. | Da se prepreči kopičenje kreditnega tveganja, se priporoča, da švedski makrobonitetni organ, ki je pooblaščen za aktiviranje ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, poostri obstoječe ali aktivira druge ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, če rezultati spremljanja v skladu s točko (a) podpriporočila B(1) pokažejo, da velik ali vedno večji delež posojilojemalcev, ki najemajo nova stanovanjska posojila, morda ne bo mogel odplačevati svojega dolga v primeru neugodnega gospodarskega ali finančnega gibanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporoča se, da makrobonitetni organ, imenovani organ ali pristojni organ na Švedskem, kot je ustrezno, poostri obstoječe ali uvede druge kapitalske ukrepe, da se zagotovi dovolj kapitala za hipotekarna posojila, ki jih odobrijo kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Švedskem, če rezultati spremljanja v skladu s točko (b) podpriporočila B(1) pokažejo, da so se zaradi cikličnih gospodarskih in finančnih dejavnikov povečale možne kreditne izgube iz obstoječih hipotekarnih posojil v primeru neugodnih gospodarskih ali finančnih razmer ali neugodnega gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin in kreditne izgube iz drugih posojil kot posledica zmanjšanja potrošnje gospodinjstev, ki imajo stanovanjska posojila. |
| --- | --- |

3.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce; |
| --- | --- |

(a)

„ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce“ pomeni makrobonitetne ukrepe, ki so usmerjeni na posojilojemalce;

| (b) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(b)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni ukrepi ali se ti spremenijo;

| (c) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(c)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomeni zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (d) | „razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(d)

„razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine“ (razmerje LTV) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in vrednostjo nepremičnine v trenutku nastanka posojila;

| (e) | „razmerje med posojilom in dohodkom“ (razmerje LTI) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(e)

„razmerje med posojilom in dohodkom“ (razmerje LTI) pomeni razmerje med vsoto vseh posojil ali obrokov posojila, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino, v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (f) | „srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let; |
| --- | --- |

(f)

„srednjeročen“ pomeni v obdobju treh let;

| (g) | „odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto); |
| --- | --- |

(g)

„odplačilo dolga“ pomeni skupni znesek obresti in odplačila glavnice celotnega dolga posojilojemalca v določenem obdobju (na splošno eno leto);

| (h) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(h)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni makrobonitetni organ s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3 (8);

| (i) | „razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(i)

„razmerje med dolgom in dohodkom“ (razmerje DTI) pomeni razmerje med celotnim dolgom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (j) | „razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- |

(j)

„razmerje med odplačilom dolga in dohodkom“ (razmerje DSTI) pomeni razmerje med celotnim letnim odplačilom dolga in celotnim letnim razpoložljivim dohodkom posojilojemalca v trenutku nastanka posojila;

| (k) | „zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih. |
| --- | --- |

(k)

„zapadlost“ pomeni trajanje pogodbe o posojilu za stanovanjsko nepremičnino v trenutku nastanka posojila, izraženo v letih.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine priporočila A in priporočila B;

| (b) | kar zadeva priporočilo A, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva priporočilo A, je treba, kadar se spreminja politika, pri postopnem uvajanju takih ukrepov upoštevati položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu, tako da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem;

| (c) | kadar se aktivirajo ali poostrijo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, ali kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi; |
| --- | --- |

(c)

kadar se aktivirajo ali poostrijo ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, ali kapitalski ukrepi v skladu s priporočilom B, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi;

| (d) | posebna merila za skladnost s priporočilom A in priporočilom B so določena v Prilogi I. |
| --- | --- |

(d)

posebna merila za skladnost s priporočilom A in priporočilom B so določena v Prilogi I.

| 2. | Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin, vključno z razporeditvijo novih hipotekarnih posojil glede na njihova razmerja LTV, DTI in DSTI ter zapadlost, pri čemer se zadevna razmerja izračunajo v skladu s Prilogo IV k Priporočilu ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (9), ter delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki tega priporočila poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | Priporočilo A

  Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(a)

Priporočilo A

Do 31. oktobra 2022 naslovnik priporočila A predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila A.

| (b) | Priporočilo B

  Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o spremljanju ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, in ukrepih, ki so jih sprejeli za obravnavo teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo. |
| --- | --- |

(b)

Priporočilo B

Do 31. oktobra 2020 in nato vsako leto do 31. oktobra 2022 naslovniki priporočila B predložijo ESRB in Svetu poročilo o spremljanju ranljivosti, povezanih z zadolženostjo gospodinjstev, in ukrepih, ki so jih sprejeli za obravnavo teh ranljivosti. Če je za sprejemanje ukrepov za obravnavo ugotovljenih ranljivosti pristojen več kot en organ, je treba predložiti eno skupno poročilo.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:






  (i) | do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B; |
| --- | --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. Uvedli se bodo trije postopki ocenjevanja, in sicer:

(i)

do 31. decembra 2020 v zvezi z izvajanjem priporočila B;

| (ii) | do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočila B ter |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2021 v zvezi z izvajanjem priporočila B ter

| (iii) | do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B. |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2022 v zvezi z izvajanjem priporočil A in B.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) (UL C 170, 15.6.2013, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

3

(4)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

4

(5)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

6

(7)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

8

(9)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

9

---

PRILOGA I

DOLOČITEV MERIL ZA SKLADNOST, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIPOROČILA

Priporočilo A – strukturne spremembe v zvezi s hipotekarnimi posojili in sektorjem stanovanjskih nepremičnin

Za priporočilo A se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Ko se oblikujejo možnosti politike in preden se izvedejo spremembe politike, je treba oceniti vpliv predlaganih ukrepov glede na položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se zagotovi, da ti ukrepi ne bodo okrepili ali sprožili uresničenja nakopičenih ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem.

Priporočilo B – spremljanje ranljivosti ter aktiviranje ali poostritev makrobonitetnih ukrepov

Za priporočilo B se uporablja naslednje merilo za skladnost.

Preden se aktivirajo drugi ali poostrijo obstoječi makrobonitetni ukrepi, je treba oceniti položaj Švedske v gospodarskem in finančnem ciklu, da se ugotovi, ali je tako aktiviranje ali poostritev primerno.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/41

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem

(ESRB/2019/10)

(2019/C 366/07)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na prilagoditve potrošnje gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na prilagoditve potrošnje gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10). |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10).

| (6) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11).

| (7) | V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Češka, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Češka, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (8) | ESRB je seznanjen z makrobonitetnim ukrepanjem na Češkem, da se zmanjša sistemsko tveganje, ki izhaja iz sektorja stanovanjskih nepremičnin, in predlaga, da bi morali biti zadevni češki organi pripravljeni na dodatno ukrepanje v primeru, če se naravnanost sedanje makrobonitetne politike izkaže za nezadovoljivo. |
| --- | --- |

(8)

ESRB je seznanjen z makrobonitetnim ukrepanjem na Češkem, da se zmanjša sistemsko tveganje, ki izhaja iz sektorja stanovanjskih nepremičnin, in predlaga, da bi morali biti zadevni češki organi pripravljeni na dodatno ukrepanje v primeru, če se naravnanost sedanje makrobonitetne politike izkaže za nezadovoljivo.

| (9) | Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi s Češko izpostavlja naslednje:






  (a) | Rast cen stanovanj v srednjeročnem obdobju je prehitela rast dohodkov gospodinjstev in je ni mogoče v celoti utemeljiti s spremembami zmožnosti gospodinjstev glede odplačevanja dolga. Centralna banka Česká národní banka (CNB) ocenjuje, da so bile v drugi polovici leta 2018 stanovanjske nepremičnine na Češkem precenjene za 10 % do 15 %. Poleg cikličnih dejavnikov obstajajo pomembni strukturni dejavniki, ki so lahko prispevali k tej precenjenosti. Zlasti so lahko počasno delo na prihodnjem metropolitanskem načrtu za Prago in zamude pri izdajanju gradbenih dovoljenj prav tako prispevali k primanjkljaju ponudbe stanovanj, predvsem v glavnem mestu. |
| --- | --- | --- |

(9)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi s Češko izpostavlja naslednje:

(a)

Rast cen stanovanj v srednjeročnem obdobju je prehitela rast dohodkov gospodinjstev in je ni mogoče v celoti utemeljiti s spremembami zmožnosti gospodinjstev glede odplačevanja dolga. Centralna banka Česká národní banka (CNB) ocenjuje, da so bile v drugi polovici leta 2018 stanovanjske nepremičnine na Češkem precenjene za 10 % do 15 %. Poleg cikličnih dejavnikov obstajajo pomembni strukturni dejavniki, ki so lahko prispevali k tej precenjenosti. Zlasti so lahko počasno delo na prihodnjem metropolitanskem načrtu za Prago in zamude pri izdajanju gradbenih dovoljenj prav tako prispevali k primanjkljaju ponudbe stanovanj, predvsem v glavnem mestu.

| (b) | Precenjenost stanovanjskih nepremičnin, ki še naprej raste, v povezavi z visoko rastjo stanovanjskih posojil in znižanjem posojilnih standardov v zadnjih letih je povečala možnost kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil v primeru neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ali neugodnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin, z neposrednimi učinki za finančno stabilnost. Podobno lahko vedno večja zadolženost gospodinjstev v povezavi z vedno večjim deležem gospodinjstev, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, privede do zmanjšanja potrošnje gospodinjstev v primeru gospodarskega ali finančnega pretresa, kar bi lahko povzročilo sekundarne učinke, ki bi posredno vplivali na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(b)

Precenjenost stanovanjskih nepremičnin, ki še naprej raste, v povezavi z visoko rastjo stanovanjskih posojil in znižanjem posojilnih standardov v zadnjih letih je povečala možnost kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil v primeru neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ali neugodnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin, z neposrednimi učinki za finančno stabilnost. Podobno lahko vedno večja zadolženost gospodinjstev v povezavi z vedno večjim deležem gospodinjstev, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, privede do zmanjšanja potrošnje gospodinjstev v primeru gospodarskega ali finančnega pretresa, kar bi lahko povzročilo sekundarne učinke, ki bi posredno vplivali na finančno stabilnost.

| (c) | Letna rast stanovanjskih posojil je bila v srednjeročnem obdobju visoka. Pred uvedbo priporočenih omejitev razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) je rast stanovanjih kreditov spremljalo zniževanje posojilnih standardov, kar je razvidno iz višjega odstotka posojil z visokim razmerjem LTV (nad 80 % in 90 %) in višjega odstotka posojil z visokim razmerjem DTI oziroma DSTI (nad 8 % oziroma 40 %). Ta posojila so bila odobrena gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere. Poleg tega je bil odobren vse višji odstotek posojil s kombinacijo visokega razmerja LTV in visokega razmerja DTI ali razmerja DSTI, zaradi česar se je dodatno povečala možnost kreditnih izgub pri teh novih hipotekarnih posojilih. Povprečne uteži tveganja za portfelje hipotekarnih posojil pri kreditnih institucijah na Češkem, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, se lahko v primerjavi z drugimi državami EGP sicer štejejo za relativno visoke, vendar se te uteži tveganja znižujejo. |
| --- | --- |

(c)

Letna rast stanovanjskih posojil je bila v srednjeročnem obdobju visoka. Pred uvedbo priporočenih omejitev razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) in razmerja med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI) je rast stanovanjih kreditov spremljalo zniževanje posojilnih standardov, kar je razvidno iz višjega odstotka posojil z visokim razmerjem LTV (nad 80 % in 90 %) in višjega odstotka posojil z visokim razmerjem DTI oziroma DSTI (nad 8 % oziroma 40 %). Ta posojila so bila odobrena gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere. Poleg tega je bil odobren vse višji odstotek posojil s kombinacijo visokega razmerja LTV in visokega razmerja DTI ali razmerja DSTI, zaradi česar se je dodatno povečala možnost kreditnih izgub pri teh novih hipotekarnih posojilih. Povprečne uteži tveganja za portfelje hipotekarnih posojil pri kreditnih institucijah na Češkem, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, se lahko v primerjavi z drugimi državami EGP sicer štejejo za relativno visoke, vendar se te uteži tveganja znižujejo.

| (d) | Čeprav se lahko zadolženost gospodinjstev na Češkem v primerjavi z drugimi državami EGP šteje za zmerno, narašča skladno z rastjo stanovanjskih posojil. Kljub temu, da so v zadnjem času obdobja, za katera so določene nespremenljive obrestne mere, daljša, je bil pred tem velik delež novih hipotekarnih posojil odobren z začetnim obdobjem določitve obrestne mere, krajšim od 5 let. Posledično bi lahko imel visok odstotek gospodinjstev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, v primeru zvišanja obrestne mere težave pri odplačevanju dolga. |
| --- | --- |

(d)

Čeprav se lahko zadolženost gospodinjstev na Češkem v primerjavi z drugimi državami EGP šteje za zmerno, narašča skladno z rastjo stanovanjskih posojil. Kljub temu, da so v zadnjem času obdobja, za katera so določene nespremenljive obrestne mere, daljša, je bil pred tem velik delež novih hipotekarnih posojil odobren z začetnim obdobjem določitve obrestne mere, krajšim od 5 let. Posledično bi lahko imel visok odstotek gospodinjstev, ki najemajo nova hipotekarna posojila, v primeru zvišanja obrestne mere težave pri odplačevanju dolga.

| (e) | Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin lahko zaradi nekaterih zgoraj navedenih ranljivosti vodijo do uresničitve tveganj. Na primer, če se zmanjša rast dohodkov gospodinjstev ali zvišajo obrestne mere, bi bilo lahko za visoko zadolžena gospodinjstva odplačevanje posojil težje. Če pride pri teh gospodinjstvih do neplačila posojil in se hkrati znižajo cene stanovanj, lahko to privede do kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil. Ob upoštevanju prejšnjega priporočila centralne banke CNB (12) v zvezi s posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila je pričakovati, da bo tveganje neplačil in neposrednih kreditnih izgub za kreditne institucije omejeno. Nadalje, glede na relativno visoke povprečne uteži tveganja za portfelje hipotekarnih posojil pri kreditnih institucijah, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, in relativno visoko stopnjo kapitala v bančnem sektorju na Češkem imajo kreditne institucije morda dobro izhodišče, da bi ublažile neposredne pretrese na področju kreditnega tveganja, povezane s sektorjem stanovanjskih nepremičnin. Vendar bodo gospodinjstva morda kljub temu morala prilagoditi potrošnjo, saj bi lahko možno zmanjšanje dohodka ali neto premoženja privedlo do posrednih učinkov na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(e)

Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin lahko zaradi nekaterih zgoraj navedenih ranljivosti vodijo do uresničitve tveganj. Na primer, če se zmanjša rast dohodkov gospodinjstev ali zvišajo obrestne mere, bi bilo lahko za visoko zadolžena gospodinjstva odplačevanje posojil težje. Če pride pri teh gospodinjstvih do neplačila posojil in se hkrati znižajo cene stanovanj, lahko to privede do kreditnih izgub iz hipotekarnih posojil. Ob upoštevanju prejšnjega priporočila centralne banke CNB (12) v zvezi s posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila je pričakovati, da bo tveganje neplačil in neposrednih kreditnih izgub za kreditne institucije omejeno. Nadalje, glede na relativno visoke povprečne uteži tveganja za portfelje hipotekarnih posojil pri kreditnih institucijah, ki uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, in relativno visoko stopnjo kapitala v bančnem sektorju na Češkem imajo kreditne institucije morda dobro izhodišče, da bi ublažile neposredne pretrese na področju kreditnega tveganja, povezane s sektorjem stanovanjskih nepremičnin. Vendar bodo gospodinjstva morda kljub temu morala prilagoditi potrošnjo, saj bi lahko možno zmanjšanje dohodka ali neto premoženja privedlo do posrednih učinkov na finančno stabilnost.

| (f) | ESRB je seznanjen s širokim naborom makrobonitetnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za zmanjševanje tveganj, povezanih s sektorjem stanovanjskih nepremičnin na Češkem. Omejitve razmerja LTV so namenjene obravnavi kopičenja ranljivosti, povezanih z odobravanjem novih hipotekarnih posojil, na trgu, kjer so stanovanjske nepremičnine precenjene, z možnimi neposrednimi učinki na finančno stabilnost. Poleg tega so omejitve razmerja DTI in razmerja DSTI namenjene povečanju učinkovitosti omejitev razmerja LTV, ker omejujejo odobravanje novih posojil gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere in neugodna gubanja na trgu stanovanjskih nepremičnin na Češkem. Dajalcem kreditov se poleg tega priporoča, da s stresnim testom preverijo zmožnost dolžnikov, da prenesejo pretrese, povezane z višjimi obrestnimi merami ali manjšimi dohodki. Za povečanje odpornosti institucij v zvezi s cikličnimi ranljivostmi je centralna banka CNB leta 2018 dodatno zvišala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika na 2 % (z 1,5 %) z učinkom od 1. julija 2020. |
| --- | --- |

(f)

ESRB je seznanjen s širokim naborom makrobonitetnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, za zmanjševanje tveganj, povezanih s sektorjem stanovanjskih nepremičnin na Češkem. Omejitve razmerja LTV so namenjene obravnavi kopičenja ranljivosti, povezanih z odobravanjem novih hipotekarnih posojil, na trgu, kjer so stanovanjske nepremičnine precenjene, z možnimi neposrednimi učinki na finančno stabilnost. Poleg tega so omejitve razmerja DTI in razmerja DSTI namenjene povečanju učinkovitosti omejitev razmerja LTV, ker omejujejo odobravanje novih posojil gospodinjstvom, ki so lahko ranljiva za neugodne gospodarske in finančne razmere in neugodna gubanja na trgu stanovanjskih nepremičnin na Češkem. Dajalcem kreditov se poleg tega priporoča, da s stresnim testom preverijo zmožnost dolžnikov, da prenesejo pretrese, povezane z višjimi obrestnimi merami ali manjšimi dohodki. Za povečanje odpornosti institucij v zvezi s cikličnimi ranljivostmi je centralna banka CNB leta 2018 dodatno zvišala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika na 2 % (z 1,5 %) z učinkom od 1. julija 2020.

| (g) | Vendar pa so bili sedanji ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, uvedeni na podlagi priporočila centralne banke CNB, ki ni pravno zavezujoče, in ni nobenega pravnega okvira za aktiviranje teh ukrepov s pravno zavezujočimi akti. Tako torej ni mogoče zagotoviti učinkovitosti sedanjih ukrepov v srednjeročnem obdobju, v katerem se lahko precenjenost stanovanjskih nepremičnin in rast hipotekarnih kreditov še dodatno povečata. |
| --- | --- |

(g)

Vendar pa so bili sedanji ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, uvedeni na podlagi priporočila centralne banke CNB, ki ni pravno zavezujoče, in ni nobenega pravnega okvira za aktiviranje teh ukrepov s pravno zavezujočimi akti. Tako torej ni mogoče zagotoviti učinkovitosti sedanjih ukrepov v srednjeročnem obdobju, v katerem se lahko precenjenost stanovanjskih nepremičnin in rast hipotekarnih kreditov še dodatno povečata.

| (h) | Ocenjuje se, da je sedanja makrobonitetna politika delno ustrezna in delno zadostuje za obravnavo možnega gibanja ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem v srednjeročnem obdobju. Pomembno je, da imajo nacionalni organi na voljo pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki jim zagotavljajo potrebna pooblastila za obravnavanje možnih ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, med drugim zlasti pooblastila, da po potrebi za nova stanovanjska posojila določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine – ter razmerja med dolgom in dohodkom ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom v kombinaciji z omejitvami zapadlosti. Samo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, bi zagotovili, da bodo vsi dajalci kreditov ne glede na njihovo vrsto ali na to, ali so domači ali tuji, delovali v skladu z uvedenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(h)

Ocenjuje se, da je sedanja makrobonitetna politika delno ustrezna in delno zadostuje za obravnavo možnega gibanja ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem v srednjeročnem obdobju. Pomembno je, da imajo nacionalni organi na voljo pravno zavezujoče ukrepe, usmerjene na posojilojemalce, ki jim zagotavljajo potrebna pooblastila za obravnavanje možnih ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, med drugim zlasti pooblastila, da po potrebi za nova stanovanjska posojila določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine – ter razmerja med dolgom in dohodkom ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom v kombinaciji z omejitvami zapadlosti. Samo pravno zavezujoči ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, bi zagotovili, da bodo vsi dajalci kreditov ne glede na njihovo vrsto ali na to, ali so domači ali tuji, delovali v skladu z uvedenimi ukrepi.

| (10) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Češke v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(10)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Češke v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi.

| (11) | Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(11)

Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Češkem ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da je glavna ranljivost visoka precenjenost stanovanjskih nepremičnin ob visoki rasti stanovanjskih kreditov in nizkih posojilnih standardih v povezavi s pravno nezavezujočo naravo trenutno razpoložljivih in uvedenih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

3

(4)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

4

(5)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

5

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

8

(9)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

9

(10)  Opozorilo ESRB/2016/12 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Združenem kraljestvu (UL C 31, 31.1.2017, str. 57).

10

(11)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Priporočilo z dne 12. junija 2018 o obvladovanju tveganj, ki so povezana z odobritvijo posojil, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, prebivalstvu; dostopno na naslovu https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/45

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji

(ESRB/2019/11)

(2019/C 366/08)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10). |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10).

| (6) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11).

| (7) | V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Nemčija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Nemčija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (8) | Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Nemčijo izpostavlja naslednje:






  (a) | Večina razpoložljivih kazalnikov cen stanovanjskih nepremičnin kaže, da so stanovanjske nepremičnine v Nemčiji precenjene. Podobno kot prejšnje ocene za leti 2016 in 2017 tudi sedanje ocene za leto 2018 kažejo na znatno precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih. Po obdobju postopnega naraščanja od leta 2010 je nominalna rast cen stanovanjskih nepremičnin v zadnjih letih pospešila in rahlo prehiteva rast dohodkov gospodinjstev. Poleg tega je ta rast postala obširnejša tako na mestnih kot na podeželskih območjih. Rast cen stanovanjskih nepremičnin v velikih mestih in na mestnih območjih odraža primanjkljaj ponudbe stanovanj glede na povpraševanje in nemška zvezna vlada je uvedla številne ukrepe za zmanjšanje tega primanjkljaja. Prihodnja gibanja cen stanovanjskih nepremičnin bodo zato verjetno odvisna od učinkov teh ukrepov. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Nemčijo izpostavlja naslednje:

(a)

Večina razpoložljivih kazalnikov cen stanovanjskih nepremičnin kaže, da so stanovanjske nepremičnine v Nemčiji precenjene. Podobno kot prejšnje ocene za leti 2016 in 2017 tudi sedanje ocene za leto 2018 kažejo na znatno precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih. Po obdobju postopnega naraščanja od leta 2010 je nominalna rast cen stanovanjskih nepremičnin v zadnjih letih pospešila in rahlo prehiteva rast dohodkov gospodinjstev. Poleg tega je ta rast postala obširnejša tako na mestnih kot na podeželskih območjih. Rast cen stanovanjskih nepremičnin v velikih mestih in na mestnih območjih odraža primanjkljaj ponudbe stanovanj glede na povpraševanje in nemška zvezna vlada je uvedla številne ukrepe za zmanjšanje tega primanjkljaja. Prihodnja gibanja cen stanovanjskih nepremičnin bodo zato verjetno odvisna od učinkov teh ukrepov.

| (b) | Kljub nedavnemu ponovnemu zagonu novih posojil je bila letna rast stanovanjskih posojil v zadnjih treh letih zmerna. Celovito analizo posojilnih standardov trenutno ovira pomanjkanje podrobnih podatkov o razmerjih med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) ter o drugih kreditnih razmerjih za novo odobrena posojila. Obstaja pa nekaj dokazov, da se je povečalo povpraševanje po posojilih z visokim trajnostnim (12) razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine. Poleg tega je iz ankete o bančnih posojilih v euroobmočju razvidno, da so banke, ki so bile vključene v anketo, znižale marže pri posojilih za nakup stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(b)

Kljub nedavnemu ponovnemu zagonu novih posojil je bila letna rast stanovanjskih posojil v zadnjih treh letih zmerna. Celovito analizo posojilnih standardov trenutno ovira pomanjkanje podrobnih podatkov o razmerjih med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) ter o drugih kreditnih razmerjih za novo odobrena posojila. Obstaja pa nekaj dokazov, da se je povečalo povpraševanje po posojilih z visokim trajnostnim (12) razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine. Poleg tega je iz ankete o bančnih posojilih v euroobmočju razvidno, da so banke, ki so bile vključene v anketo, znižale marže pri posojilih za nakup stanovanjskih nepremičnin.

| (c) | Zadolženost gospodinjstev se lahko v primerjavi z drugimi državami članicami šteje za zmerno. Toda čeprav je stopnja lastništva stanovanj v Nemčiji najnižja v Evropski uniji, predstavlja delež lastnikov stanovanj s hipoteko približno četrtino celotnega prebivalstva, kar je blizu povprečja EU. Čeprav je bila rast stanovanjskih posojil v preteklosti relativno zmerna, je zvišanje cen stanovanjskih nepremičnin občutno in bi se mu lahko v določenem trenutku pridružilo močno povečanje obsega novo odobrenih stanovanjskih posojil. To bi lahko privedlo do nadaljnje rasti splošne zadolženosti gospodinjstev v srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(c)

Zadolženost gospodinjstev se lahko v primerjavi z drugimi državami članicami šteje za zmerno. Toda čeprav je stopnja lastništva stanovanj v Nemčiji najnižja v Evropski uniji, predstavlja delež lastnikov stanovanj s hipoteko približno četrtino celotnega prebivalstva, kar je blizu povprečja EU. Čeprav je bila rast stanovanjskih posojil v preteklosti relativno zmerna, je zvišanje cen stanovanjskih nepremičnin občutno in bi se mu lahko v določenem trenutku pridružilo močno povečanje obsega novo odobrenih stanovanjskih posojil. To bi lahko privedlo do nadaljnje rasti splošne zadolženosti gospodinjstev v srednjeročnem obdobju.

| (d) | Neugodna gospodarska in finančna gibanja so lahko vzrok ali posledica izrazitih prilagoditev na trgu stanovanjskih nepremičnin, ki bi lahko v kontekstu cikličnih ranljivosti in glede na zgoraj navedene ranljivosti privedle do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem v Nemčiji se nanašajo na možna neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju dolgotrajnega gospodarskega vzpona in precenjenosti in močno rastočih cen stanovanjskih nepremičnin, ter na konkurenčne pritiske, ki bi lahko povzročili zniževanje posojilnih standardov in marž za nova posojila. Poleg tega bi nekatera gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanjskih nepremičnin lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. Poleg tega lahko s tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev okrepijo prvotni pretres, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala dolg. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem. |
| --- | --- |

(d)

Neugodna gospodarska in finančna gibanja so lahko vzrok ali posledica izrazitih prilagoditev na trgu stanovanjskih nepremičnin, ki bi lahko v kontekstu cikličnih ranljivosti in glede na zgoraj navedene ranljivosti privedle do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem v Nemčiji se nanašajo na možna neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju dolgotrajnega gospodarskega vzpona in precenjenosti in močno rastočih cen stanovanjskih nepremičnin, ter na konkurenčne pritiske, ki bi lahko povzročili zniževanje posojilnih standardov in marž za nova posojila. Poleg tega bi nekatera gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanjskih nepremičnin lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. Poleg tega lahko s tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev okrepijo prvotni pretres, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala dolg. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem.

| (e) | Poudariti je treba, da so dolga obdobja, za katera so določene nespremenljive obrestne mere za hipotekarna posojila, namenjena zmanjšanju tveganja, ki ga rast obrestnih mer pomeni za posojilojemalce. Glede na pozitivne obete v zvezi z dohodki zasebnih gospodinjstev in dolgotrajne ugodne razmere na trgu dela se zdi, da so možna tveganja iz naslova gospodinjstev, ki bi se znašla v finančni stiski, precej nizka. Treba pa je izpostaviti, da obrestno tveganje zaradi dolgih obdobij določitve obrestne mere nosijo kreditne institucije in da je to ena od cikličnih ranljivosti bančnega sistema. |
| --- | --- |

(e)

Poudariti je treba, da so dolga obdobja, za katera so določene nespremenljive obrestne mere za hipotekarna posojila, namenjena zmanjšanju tveganja, ki ga rast obrestnih mer pomeni za posojilojemalce. Glede na pozitivne obete v zvezi z dohodki zasebnih gospodinjstev in dolgotrajne ugodne razmere na trgu dela se zdi, da so možna tveganja iz naslova gospodinjstev, ki bi se znašla v finančni stiski, precej nizka. Treba pa je izpostaviti, da obrestno tveganje zaradi dolgih obdobij določitve obrestne mere nosijo kreditne institucije in da je to ena od cikličnih ranljivosti bančnega sistema.

| (f) | ESRB ugotavlja, da je Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (zvezni urad za nadzor finančnih storitev – BaFin) objavil, da je odbor Ausschuss für Finanzstabilität (odbor za finančno stabilnost) priporočil aktiviranje proticikličnega kapitalskega blažilnika v višini 0,25 %, da se preventivno okrepi odpornost institucij. BaFin namerava aktivirati proticiklični kapitalski blažilnik na priporočeni način. Pri priporočeni višini se upošteva kreditna dinamika v Nemčiji, ki jo spremlja močna dinamika cen stanovanjskih nepremičnin. Vendar pa se ne pričakuje, da se bo z njo omejila rast stanovanjskih posojil ali ustavilo morebitno slabšanje posojilnih standardov. Nacionalni organi spremljajo posojilne pogoje, niso pa izdali formalnih smernic o tem, kaj bi morali preudarni standardi vključevati. |
| --- | --- |

(f)

ESRB ugotavlja, da je Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (zvezni urad za nadzor finančnih storitev – BaFin) objavil, da je odbor Ausschuss für Finanzstabilität (odbor za finančno stabilnost) priporočil aktiviranje proticikličnega kapitalskega blažilnika v višini 0,25 %, da se preventivno okrepi odpornost institucij. BaFin namerava aktivirati proticiklični kapitalski blažilnik na priporočeni način. Pri priporočeni višini se upošteva kreditna dinamika v Nemčiji, ki jo spremlja močna dinamika cen stanovanjskih nepremičnin. Vendar pa se ne pričakuje, da se bo z njo omejila rast stanovanjskih posojil ali ustavilo morebitno slabšanje posojilnih standardov. Nacionalni organi spremljajo posojilne pogoje, niso pa izdali formalnih smernic o tem, kaj bi morali preudarni standardi vključevati.

| (g) | Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin. Nemčija bi lahko aktivirala dodatne kapitalske ukrepe, ki bi od kreditnih institucij zahtevali oblikovanje dodatnih kapitalskih blažilnikov, s čimer bi se povečala odpornost bančnega sistema na ciklična tveganja in ranljivosti (tj. kreditno tveganje in obrestno tveganje), ki so se morda nakopičili glede na dolgotrajni gospodarski vzpon in hitro spreminjajočo se dinamiko cen stanovanjskih nepremičnin. Glede na znatno precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih Nemčije, ki obstaja že več let, in negotovost glede posojilnih standardov bi Nemčija lahko na ustrezen način prispevala k zagotavljanju zanesljivih standardov posojanja v zvezi z novimi posojili (npr. s tem, da priporoči ali aktivira pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine, če so izpolnjeni pravni pogoji za aktiviranje), da se prepreči kopičenje ranljivosti in s tem podpre finančna stabilnost. |
| --- | --- |

(g)

Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin. Nemčija bi lahko aktivirala dodatne kapitalske ukrepe, ki bi od kreditnih institucij zahtevali oblikovanje dodatnih kapitalskih blažilnikov, s čimer bi se povečala odpornost bančnega sistema na ciklična tveganja in ranljivosti (tj. kreditno tveganje in obrestno tveganje), ki so se morda nakopičili glede na dolgotrajni gospodarski vzpon in hitro spreminjajočo se dinamiko cen stanovanjskih nepremičnin. Glede na znatno precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih Nemčije, ki obstaja že več let, in negotovost glede posojilnih standardov bi Nemčija lahko na ustrezen način prispevala k zagotavljanju zanesljivih standardov posojanja v zvezi z novimi posojili (npr. s tem, da priporoči ali aktivira pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine, če so izpolnjeni pravni pogoji za aktiviranje), da se prepreči kopičenje ranljivosti in s tem podpre finančna stabilnost.

| (h) | Kakor je že predlagal odbor Ausschuss für Finanzstabilität leta 2015 (13), je pomembno tudi, da imajo nacionalni organi na voljo vse potrebne makrobonitetne instrumente, ki jim zagotavljajo potrebna pooblastila za obravnavanje možnih ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, med drugim zlasti pooblastila, da po potrebi za nova stanovanjska posojila določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine – ter razmerja med dolgom in dohodkom ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom v kombinaciji z omejitvami zapadlosti. Vendar instrumenti, usmerjeni na dohodek, trenutno v Nemčiji niso na voljo. Čeprav nacionalni organi imajo pooblastilo, da določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine, če je to potrebno za zagotovitev finančne stabilnosti, je pogoj za to ugotovitev tveganj za finančno stabilnost, ki izhajajo iz močne rasti cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil, ki jo spremlja znatno znižanje posojilnih standardov. Zato bi bilo treba tudi odpraviti sedanje podatkovne vrzeli v zvezi s posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, da bi izboljšali zmožnost ugotavljanja teh tveganj in jih po potrebi obravnavali – taka pobuda je nujen dodatek k nemškemu okviru za makrobonitetno spremljanje. |
| --- | --- |

(h)

Kakor je že predlagal odbor Ausschuss für Finanzstabilität leta 2015 (13), je pomembno tudi, da imajo nacionalni organi na voljo vse potrebne makrobonitetne instrumente, ki jim zagotavljajo potrebna pooblastila za obravnavanje možnih ranljivosti v zvezi s finančno stabilnostjo, med drugim zlasti pooblastila, da po potrebi za nova stanovanjska posojila določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine – ter razmerja med dolgom in dohodkom ali razmerja med odplačilom dolga in dohodkom v kombinaciji z omejitvami zapadlosti. Vendar instrumenti, usmerjeni na dohodek, trenutno v Nemčiji niso na voljo. Čeprav nacionalni organi imajo pooblastilo, da določijo pravno zavezujoče omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine, če je to potrebno za zagotovitev finančne stabilnosti, je pogoj za to ugotovitev tveganj za finančno stabilnost, ki izhajajo iz močne rasti cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil, ki jo spremlja znatno znižanje posojilnih standardov. Zato bi bilo treba tudi odpraviti sedanje podatkovne vrzeli v zvezi s posojilnimi standardi za nova hipotekarna posojila, da bi izboljšali zmožnost ugotavljanja teh tveganj in jih po potrebi obravnavali – taka pobuda je nujen dodatek k nemškemu okviru za makrobonitetno spremljanje.

| (9) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(9)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Nemčije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi.

| (10) | Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(10)

Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Nemčiji ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da je glavna ranljivost znatna precenjenost stanovanjskih nepremičnin na mestnih območjih, povezana z obširno in hitro dinamiko cen stanovanjskih nepremičnin in nekaterimi znaki zniževanja posojilnih standardov, v kontekstu splošne negotovosti glede posojilnih standardov za stanovanjska posojila zaradi znatnih vrzeli v podatkih.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

3

(4)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

4

(5)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

5

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

8

(9)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

9

(10)  Opozorilo ESRB/2016/12 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Združenem kraljestvu (UL C 31, 31.1.2017, str. 57).

10

(11)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Trajnostno razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine je razmerje med zneskom nepremičninskega posojila in hipotekarno kreditno vrednostjo, pripisano zadevni nepremičnini. Hipotekarna kreditna vrednost nepremičnine je vrednost nepremičnine, kot se določi s preudarno oceno, pri čemer se upoštevajo temeljni dejavniki vrednosti nepremičnine. Glej oddelek 16(2) zakona o kritih obveznicah (Pfandbriefgesetz).

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Priporočilo AFS/2015/1 o novih instrumentih za urejanje posojil za gradnjo ali nakup stanovanjskih nepremičnin (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/49

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji

(ESRB/2019/12)

(2019/C 366/09)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k prevzemanju dodatnega dolga. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k prevzemanju dodatnega dolga. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10). |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10).

| (6) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11).

| (7) | V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Francija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Francija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (8) | Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi s Francijo izpostavlja naslednje:






  (a) | Zadolženost gospodinjstev v Franciji je relativno visoka glede na razpoložljivi dohodek. V zadnjih 10 letih je znatno narasla in srednjeročna dinamika v zadnjem času kaže, da bi se ta trend lahko nadaljeval. Glavna tveganja, povezana s tako ravnjo zadolženosti gospodinjstev, so možnost krčenja potrošnje in sekundarni učinki na finančno stabilnost v primeru makroekonomskega pretresa. Vendar so v francoskem gospodarstvu prisotni nekateri olajševalni dejavniki. Prvič, gospodinjstva imajo po mednarodni primerjavi visoko stopnjo prihrankov. Drugič, obstajajo pomembne mreže socialne varnosti, katerih namen je ublažiti vpliv nenadnega zmanjšanja dohodkov posojilojemalcev v primeru brezposelnosti, kar zmanjšuje možne sekundarne učinke makroekonomskega pretresa. Tretjič, visok odstotek posojilojemalcev ni izpostavljen obrestnemu tveganju zaradi velikega deleža stanovanjskih posojil z nespremenljivo obrestno mero. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi s Francijo izpostavlja naslednje:

(a)

Zadolženost gospodinjstev v Franciji je relativno visoka glede na razpoložljivi dohodek. V zadnjih 10 letih je znatno narasla in srednjeročna dinamika v zadnjem času kaže, da bi se ta trend lahko nadaljeval. Glavna tveganja, povezana s tako ravnjo zadolženosti gospodinjstev, so možnost krčenja potrošnje in sekundarni učinki na finančno stabilnost v primeru makroekonomskega pretresa. Vendar so v francoskem gospodarstvu prisotni nekateri olajševalni dejavniki. Prvič, gospodinjstva imajo po mednarodni primerjavi visoko stopnjo prihrankov. Drugič, obstajajo pomembne mreže socialne varnosti, katerih namen je ublažiti vpliv nenadnega zmanjšanja dohodkov posojilojemalcev v primeru brezposelnosti, kar zmanjšuje možne sekundarne učinke makroekonomskega pretresa. Tretjič, visok odstotek posojilojemalcev ni izpostavljen obrestnemu tveganju zaradi velikega deleža stanovanjskih posojil z nespremenljivo obrestno mero.

| (b) | Rast stanovanjskih posojil je bila relativno močna, in sicer v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. Naraščanje novih stanovanjskih posojil je občutno in bi lahko privedlo do nadaljnje rasti splošne zadolženosti gospodinjstev. Poleg tega nekateri kazalniki kažejo, da so lahko nekatera gospodinjstva s stanovanjskimi posojili v Franciji ranljiva za gospodarske in finančne pretrese, zlasti mlada gospodinjstva in gospodinjstva z nižjimi dohodki, ki imajo višje razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI). Poleg tega ima približno tretjina novih stanovanjskih posojil razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 95 %, povprečno razmerje med posojilom in dohodkom za nova posojila pa je bilo leta 2017 najvišje v zgodovini. Prav tako se je podaljšala povprečna zapadlost stanovanjskih posojil, porazdelitev razmerja DSTI pa se je poslabšala. Predhodni mikropodatki, ki jih francoski organi uporabljajo za spremljanje teh gibanj, kažejo, da velik delež posojilojemalcev z visokim razmerjem LTV ali visokim razmerjem DSTI predstavljajo premožna gospodinjstva, katerih posojila so krita z zavarovanjem in poroštvi. |
| --- | --- |

(b)

Rast stanovanjskih posojil je bila relativno močna, in sicer v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. Naraščanje novih stanovanjskih posojil je občutno in bi lahko privedlo do nadaljnje rasti splošne zadolženosti gospodinjstev. Poleg tega nekateri kazalniki kažejo, da so lahko nekatera gospodinjstva s stanovanjskimi posojili v Franciji ranljiva za gospodarske in finančne pretrese, zlasti mlada gospodinjstva in gospodinjstva z nižjimi dohodki, ki imajo višje razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI). Poleg tega ima približno tretjina novih stanovanjskih posojil razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 95 %, povprečno razmerje med posojilom in dohodkom za nova posojila pa je bilo leta 2017 najvišje v zgodovini. Prav tako se je podaljšala povprečna zapadlost stanovanjskih posojil, porazdelitev razmerja DSTI pa se je poslabšala. Predhodni mikropodatki, ki jih francoski organi uporabljajo za spremljanje teh gibanj, kažejo, da velik delež posojilojemalcev z visokim razmerjem LTV ali visokim razmerjem DSTI predstavljajo premožna gospodinjstva, katerih posojila so krita z zavarovanjem in poroštvi.

| (c) | Očitnih dokazov o obsežnejši precenjenosti stanovanjskih nepremičnin v Franciji sicer ni, vendar so se cene stanovanjskih nepremičnin znatno povišale v nekaterih velikih mestih (12) – zlasti na območju Pariza –, kar je lahko okrnilo dostopnost stanovanj na nekaterih lokacijah. Na lokalni ravni obstajajo določeni znaki, da so se cene stanovanjskih nepremičnin zvišale glede na dohodek in najemnine. Glede na to, da ima tretjina vseh odobrenih posojil visoko razmerje LTV in da bi se lahko cene stanovanj v prihodnosti prilagodile, bodo morda nekatera gospodinjstva čutila negativen učinek na premoženje. Vendar je pričakovati, da bodo neposredne kreditne izgube zaradi možnega znižanja vrednosti zavarovanj hipotekarnih posojil majhne zaradi več dejavnikov, značilnih za državo. Prvič, uporaba sistema poroštev pri zavarovanju stanovanjskih posojil (13) zmanjšuje neposredno kreditno tveganje za kreditne institucije v primeru znižanja cen stanovanj. Drugič, ocenjuje se, da bodo možni učinki na premoženje gospodinjstev šibkejši kot v drugih naprednih gospodarstvih, saj ni možnosti dviga gotovine ali unovčenja lastniškega kapitala na podlagi prevrednotenja stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(c)

Očitnih dokazov o obsežnejši precenjenosti stanovanjskih nepremičnin v Franciji sicer ni, vendar so se cene stanovanjskih nepremičnin znatno povišale v nekaterih velikih mestih (12) – zlasti na območju Pariza –, kar je lahko okrnilo dostopnost stanovanj na nekaterih lokacijah. Na lokalni ravni obstajajo določeni znaki, da so se cene stanovanjskih nepremičnin zvišale glede na dohodek in najemnine. Glede na to, da ima tretjina vseh odobrenih posojil visoko razmerje LTV in da bi se lahko cene stanovanj v prihodnosti prilagodile, bodo morda nekatera gospodinjstva čutila negativen učinek na premoženje. Vendar je pričakovati, da bodo neposredne kreditne izgube zaradi možnega znižanja vrednosti zavarovanj hipotekarnih posojil majhne zaradi več dejavnikov, značilnih za državo. Prvič, uporaba sistema poroštev pri zavarovanju stanovanjskih posojil (13) zmanjšuje neposredno kreditno tveganje za kreditne institucije v primeru znižanja cen stanovanj. Drugič, ocenjuje se, da bodo možni učinki na premoženje gospodinjstev šibkejši kot v drugih naprednih gospodarstvih, saj ni možnosti dviga gotovine ali unovčenja lastniškega kapitala na podlagi prevrednotenja stanovanjskih nepremičnin.

| (d) | Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin bi lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedle do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem v Franciji se nanašajo na možna neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju močno rastočih cen stanovanj in nizkih obrestnih mer, ter na zadolžena gospodinjstva in konkurenčne pritiske, ki vodijo do rahlega zniževanja posojilnih standardov in zmanjševanja marž. Pričakuje se, da bodo v Franciji neposredna kreditna tveganja, povezana s pretresi na trgu stanovanjskih nepremičnin, zmanjšali številni dejavniki, na primer povezava med obsegom posojil in vrednostjo zavarovanja, ki bo po pričakovanjih relativno šibka, pomembne mreže socialne varnosti in razširjenost posojil z nespremenljivo obrestno mero. Toda če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. Poleg tega lahko s tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev okrepijo prvotni pretres, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem. |
| --- | --- |

(d)

Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin bi lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedle do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem v Franciji se nanašajo na možna neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju močno rastočih cen stanovanj in nizkih obrestnih mer, ter na zadolžena gospodinjstva in konkurenčne pritiske, ki vodijo do rahlega zniževanja posojilnih standardov in zmanjševanja marž. Pričakuje se, da bodo v Franciji neposredna kreditna tveganja, povezana s pretresi na trgu stanovanjskih nepremičnin, zmanjšali številni dejavniki, na primer povezava med obsegom posojil in vrednostjo zavarovanja, ki bo po pričakovanjih relativno šibka, pomembne mreže socialne varnosti in razširjenost posojil z nespremenljivo obrestno mero. Toda če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. Poleg tega lahko s tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev okrepijo prvotni pretres, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem.

| (e) | ESRB ugotavlja, da je Francija napovedala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika v višini 0,5 %, da se preventivno okrepi odpornost institucij. Pri umerjanju tega makrobonitetnega ukrepa je bila upoštevana splošna zadolženost nefinančnega sektorja v Franciji in še posebej zadolženost sektorja gospodinjstev, saj se posojanje gospodinjstvom krepi tudi zaradi ponovnega dviga cen stanovanjskih nepremičnin. Zato se pričakuje, da bo kapitalski ukrep povečal odpornost bančnega sektorja proti nakopičenim ranljivostim. Vendar pa se ne pričakuje, da se bo z njim omejila dinamika zadolženosti gospodinjstev ali ustavilo slabšanje posojilnih standardov. Čeprav nacionalni organi v Franciji spremljajo posojilne pogoje, niso izdali formalnih smernic o tem, kaj bi lahko štelo za preudarne posojilne pogoje. |
| --- | --- |

(e)

ESRB ugotavlja, da je Francija napovedala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika v višini 0,5 %, da se preventivno okrepi odpornost institucij. Pri umerjanju tega makrobonitetnega ukrepa je bila upoštevana splošna zadolženost nefinančnega sektorja v Franciji in še posebej zadolženost sektorja gospodinjstev, saj se posojanje gospodinjstvom krepi tudi zaradi ponovnega dviga cen stanovanjskih nepremičnin. Zato se pričakuje, da bo kapitalski ukrep povečal odpornost bančnega sektorja proti nakopičenim ranljivostim. Vendar pa se ne pričakuje, da se bo z njim omejila dinamika zadolženosti gospodinjstev ali ustavilo slabšanje posojilnih standardov. Čeprav nacionalni organi v Franciji spremljajo posojilne pogoje, niso izdali formalnih smernic o tem, kaj bi lahko štelo za preudarne posojilne pogoje.

| (f) | Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji. Zlasti bi lahko zdaj veljavne kapitalske makrobonitetne ukrepe dopolnjevali drugi ukrepi, ki bi reševali ranljivosti, povezane z naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev in znaki slabšanja posojilnih standardov. ESRB priznava prizadevanje francoskih organov za spremljanje tveganj v sektorju stanovanjskih nepremičnin in njihov cilj, da okvir za spremljanje še izboljšajo v skladu s Priporočilom ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (14). Ne glede na to pa bodo za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Franciji, morda potrebni dodatni ukrepi. Glede na naraščajočo zadolženost gospodinjstev in znake slabšanja posojilnih standardov bi lahko nacionalni organi v Franciji zlasti proučili potrebo po dodatnih preventivnih ukrepih, na primer izrecnih smernicah za posojilne standarde, v obliki priporočila ali formalnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. |
| --- | --- |

(f)

Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji. Zlasti bi lahko zdaj veljavne kapitalske makrobonitetne ukrepe dopolnjevali drugi ukrepi, ki bi reševali ranljivosti, povezane z naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev in znaki slabšanja posojilnih standardov. ESRB priznava prizadevanje francoskih organov za spremljanje tveganj v sektorju stanovanjskih nepremičnin in njihov cilj, da okvir za spremljanje še izboljšajo v skladu s Priporočilom ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (14). Ne glede na to pa bodo za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Franciji, morda potrebni dodatni ukrepi. Glede na naraščajočo zadolženost gospodinjstev in znake slabšanja posojilnih standardov bi lahko nacionalni organi v Franciji zlasti proučili potrebo po dodatnih preventivnih ukrepih, na primer izrecnih smernicah za posojilne standarde, v obliki priporočila ali formalnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce.

| (9) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Francije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(9)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Francije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi.

| (10) | Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(10)

Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da je glavna ranljivost visoka in naraščajoča zadolženost gospodinjstev, ki je povezana z nedavnim poslabšanjem posojilnih standardov.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

3

(4)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

4

(5)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

5

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

8

(9)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

9

(10)  Opozorilo ESRB/2016/12 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Združenem kraljestvu (UL C 31, 31.1.2017, str. 57).

10

(11)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  INSEE (zadnji podatki za četrto četrtletje leta 2018), dostopno na naslovu https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, zlasti podatki za Pariz, Lyon in Marseille.

12

(13)  Poroki so finančne institucije ali zavarovalnice, ki so v lasti ene ali več kreditnih institucij; v vseh primerih gre za regulirane subjekte, ki jih nadzira francoski organ za bonitetni nadzor in reševanje (Autorité de contrôle prudentiel et de résolution).

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

14

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/53

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji

(ESRB/2019/13)

(2019/C 366/10)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10). |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10).

| (6) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11).

| (7) | V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Islandija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Islandija, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (8) | Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Islandijo izpostavlja naslednje:






  (a) | Zadolženost gospodinjstev glede na njihov razpoložljivi dohodek je v primerjavi z drugimi državami visoka, četudi se je to razmerje glede na prejšnja leta znatno znižalo. Visoko zadolžena gospodinjstva so običajno bolj občutljiva na neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, ki lahko vplivajo na njihovo zmožnost odplačevanja dolga in privedejo do zmanjšanja njihove potrošnje. Po drugi strani pa so zadolžena gospodinjstva manj ranljiva za zvišanje obrestnih mer, in sicer zaradi razširjenosti posojil z nespremenljivo obrestno mero. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Islandijo izpostavlja naslednje:

(a)

Zadolženost gospodinjstev glede na njihov razpoložljivi dohodek je v primerjavi z drugimi državami visoka, četudi se je to razmerje glede na prejšnja leta znatno znižalo. Visoko zadolžena gospodinjstva so običajno bolj občutljiva na neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, ki lahko vplivajo na njihovo zmožnost odplačevanja dolga in privedejo do zmanjšanja njihove potrošnje. Po drugi strani pa so zadolžena gospodinjstva manj ranljiva za zvišanje obrestnih mer, in sicer zaradi razširjenosti posojil z nespremenljivo obrestno mero.

| (b) | Kar zadeva strukturo dolga gospodinjstev, so na Islandiji zgodovinsko običajna posojila, indeksirana na indeks cen življenjskih potrebščin (v nadaljnjem besedilu: posojila, indeksirana na CPI) (12), ki lahko pomenijo nekatera tveganja za visoko zadolžena gospodinjstva. Čeprav se delež posojil, indeksiranih na CPI, med novimi posojili zmanjšuje, je delež teh posojil med obstoječimi posojili še vedno velik. Poleg tega imajo posojila, indeksirana na CPI, običajno v zgodnjem obdobju odplačevanja negativen amortizacijski načrt, odvisno od stopnje inflacije, kar bi lahko dodatno povečalo kopičenje dolga. Tovrstna posojila lahko zmanjšajo ali povečajo ranljivost gospodinjstev za tveganja. V primeru visoke inflacije bi bil učinek na zmožnost gospodinjstev glede odplačevanja hipotekarnega dolga v kratkoročnem obdobju manjši – saj bi posojila, indeksirana na CPI, izravnala obveznost odplačevanja dolga –, medtem ko bi se mesečna odplačila pri posojilih, ki niso indeksirana na CPI, v kratkoročnem obdobju močneje zvišala. Vendar pa bodo v dolgoročnem obdobju gospodinjstva s posojili, indeksiranimi na CPI, morda morala dodatno omejiti potrošnjo, saj se v primeru gospodarskih pretresov v povezavi z naraščajočo inflacijo njihov dolg zaradi inflacije ne bo zmanjšal. Visoko zadolženost je možno delno obrazložiti z indeksacijo anuitetnih hipotekarnih posojil z zapadlostjo do 40 let, ki omogočajo, da si posojilojemalci z nizkimi dohodki izposodijo višje zneske po dostopni stopnji odplačevanja dolga. Vendar pa je bila v zadnjem desetletju inflacija blizu cilja, ki ga je postavila centralna banka Islandije, delež neindeksiranih posojil pa posledično narašča. |
| --- | --- |

(b)

Kar zadeva strukturo dolga gospodinjstev, so na Islandiji zgodovinsko običajna posojila, indeksirana na indeks cen življenjskih potrebščin (v nadaljnjem besedilu: posojila, indeksirana na CPI) (12), ki lahko pomenijo nekatera tveganja za visoko zadolžena gospodinjstva. Čeprav se delež posojil, indeksiranih na CPI, med novimi posojili zmanjšuje, je delež teh posojil med obstoječimi posojili še vedno velik. Poleg tega imajo posojila, indeksirana na CPI, običajno v zgodnjem obdobju odplačevanja negativen amortizacijski načrt, odvisno od stopnje inflacije, kar bi lahko dodatno povečalo kopičenje dolga. Tovrstna posojila lahko zmanjšajo ali povečajo ranljivost gospodinjstev za tveganja. V primeru visoke inflacije bi bil učinek na zmožnost gospodinjstev glede odplačevanja hipotekarnega dolga v kratkoročnem obdobju manjši – saj bi posojila, indeksirana na CPI, izravnala obveznost odplačevanja dolga –, medtem ko bi se mesečna odplačila pri posojilih, ki niso indeksirana na CPI, v kratkoročnem obdobju močneje zvišala. Vendar pa bodo v dolgoročnem obdobju gospodinjstva s posojili, indeksiranimi na CPI, morda morala dodatno omejiti potrošnjo, saj se v primeru gospodarskih pretresov v povezavi z naraščajočo inflacijo njihov dolg zaradi inflacije ne bo zmanjšal. Visoko zadolženost je možno delno obrazložiti z indeksacijo anuitetnih hipotekarnih posojil z zapadlostjo do 40 let, ki omogočajo, da si posojilojemalci z nizkimi dohodki izposodijo višje zneske po dostopni stopnji odplačevanja dolga. Vendar pa je bila v zadnjem desetletju inflacija blizu cilja, ki ga je postavila centralna banka Islandije, delež neindeksiranih posojil pa posledično narašča.

| (c) | Stanovanjska posojila v zadnjih letih zmerno naraščajo in kaže, da so posojilni standardi v povprečju preudarni. Toda kar zadeva porazdelitev razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) pri gospodinjstvih, ki so najela tovrstna posojila, je velik delež gospodinjstev lahko ranljiv za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Kljub vedno več ranljivostim na islandskem trgu stanovanjskih nepremičnin kaže, da so islandske kreditne institucije odporne. Nacionalni organi so izvedli številne stresne teste v treh največjih islandskih kreditnih institucijah; ti stresni testi so vključevali scenarije strmega padanja cen na trgu stanovanjskih nepremičnin v povezavi z velikimi negativnimi pretresi za celotno gospodarstvo in rezultati so pokazali, da bi te banke take pretrese morale biti zmožne prenesti. |
| --- | --- |

(c)

Stanovanjska posojila v zadnjih letih zmerno naraščajo in kaže, da so posojilni standardi v povprečju preudarni. Toda kar zadeva porazdelitev razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) pri gospodinjstvih, ki so najela tovrstna posojila, je velik delež gospodinjstev lahko ranljiv za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. Kljub vedno več ranljivostim na islandskem trgu stanovanjskih nepremičnin kaže, da so islandske kreditne institucije odporne. Nacionalni organi so izvedli številne stresne teste v treh največjih islandskih kreditnih institucijah; ti stresni testi so vključevali scenarije strmega padanja cen na trgu stanovanjskih nepremičnin v povezavi z velikimi negativnimi pretresi za celotno gospodarstvo in rezultati so pokazali, da bi te banke take pretrese morale biti zmožne prenesti.

| (d) | Poleg tega obstaja nekaj bojazni v zvezi s precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin. V zadnjih četrtletjih se je rast cen stanovanj upočasnila, potem ko je v zadnjih osmih letih stalno rastla. Rast cen stanovanj v srednjeročnem obdobju je bila po mednarodni primerjavi visoka. Glede na visoko stopnjo lastništva stanovanj na Islandiji bi lahko znižanje cen stanovanj privedlo do tega, da bi lastniški kapital gospodinjstev postal negativen. Ne glede na to se pričakuje, da bodo možne neposredne kreditne izgube iz hipotekarnih posojil omejene, saj je razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine pri hipotekarnih posojilih gospodinjstev relativno nizko. |
| --- | --- |

(d)

Poleg tega obstaja nekaj bojazni v zvezi s precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin. V zadnjih četrtletjih se je rast cen stanovanj upočasnila, potem ko je v zadnjih osmih letih stalno rastla. Rast cen stanovanj v srednjeročnem obdobju je bila po mednarodni primerjavi visoka. Glede na visoko stopnjo lastništva stanovanj na Islandiji bi lahko znižanje cen stanovanj privedlo do tega, da bi lastniški kapital gospodinjstev postal negativen. Ne glede na to se pričakuje, da bodo možne neposredne kreditne izgube iz hipotekarnih posojil omejene, saj je razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine pri hipotekarnih posojilih gospodinjstev relativno nizko.

| (e) | Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedejo do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem na Islandiji se nanašajo na možne izgube zaradi neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju verjetne precenjenosti stanovanjskih nepremičnin, ter na konkurenčne pritiske, ki lahko povzročijo zniževanje posojilnih standardov. Poleg tega bi gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanj lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Glede na predvidoma majhne možne neposredne kreditne izgube iz hipotekarnih posojil ter razširjenost posojil z nespremenljivo obrestno mero in indeksacijo na CPI ni pričakovati, da bi se zmožnost gospodinjstev za odplačevanje dolga toliko zmanjšala, da bi to privedlo do neplačila. Toda če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov v dolgoročnem obdobju težje. S tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev bi lahko okrepili prvotni pretres, če bi morala gospodinjstva zmanjšati porabo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganj za kreditne institucije in finančni sistem. |
| --- | --- |

(e)

Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedejo do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem na Islandiji se nanašajo na možne izgube zaradi neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju verjetne precenjenosti stanovanjskih nepremičnin, ter na konkurenčne pritiske, ki lahko povzročijo zniževanje posojilnih standardov. Poleg tega bi gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanj lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Glede na predvidoma majhne možne neposredne kreditne izgube iz hipotekarnih posojil ter razširjenost posojil z nespremenljivo obrestno mero in indeksacijo na CPI ni pričakovati, da bi se zmožnost gospodinjstev za odplačevanje dolga toliko zmanjšala, da bi to privedlo do neplačila. Toda če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov v dolgoročnem obdobju težje. S tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev bi lahko okrepili prvotni pretres, če bi morala gospodinjstva zmanjšati porabo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganj za kreditne institucije in finančni sistem.

| (f) | ESRB ugotavlja, da je Islandija uvedla različne mehanizme – omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), ocenjevanje kreditne sposobnosti v zvezi z dohodki posojilojemalcev in kapitalske blažilnike –, ki so namenjeni zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij in posojilojemalcev. Pričakuje se, da bosta proticiklični kapitalski blažilnik in blažilnik sistemskih tveganj okrepila odpornost kreditnih institucij proti uresničitvi ranljivosti, ki izhajajo iz zadolženosti zasebnega sektorja. Ne glede na to pa bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi nebančnim posojilodajalcem (tj. pokojninskim skladom in skladu za financiranje stanovanj v lasti države), ki so na Islandiji v stanovanjskem sektorju prisotni bolj kot v večini drugih držav. V ekspanzivni fazi finančnega cikla so se uporabila razmerja LTV, da bi se okrepila odpornost posojilojemalcev, preprečilo poslabšanje posojilnih standardov ter zmanjšala prekomerna rast kreditiranja in cen stanovanj. Ker se razmerja LTV uporabljajo za vse posojilodajalce, ni možnih uhajanj med sektorji. Poleg tega sedaj veljavne mikrobonitetne zahteve terjajo oceno kreditne sposobnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova posojila. Zato bi se morali morebitni prihodnji ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, prav tako uporabljati za vse posojilodajalce, da se prepreči uhajanje. |
| --- | --- |

(f)

ESRB ugotavlja, da je Islandija uvedla različne mehanizme – omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV), ocenjevanje kreditne sposobnosti v zvezi z dohodki posojilojemalcev in kapitalske blažilnike –, ki so namenjeni zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij in posojilojemalcev. Pričakuje se, da bosta proticiklični kapitalski blažilnik in blažilnik sistemskih tveganj okrepila odpornost kreditnih institucij proti uresničitvi ranljivosti, ki izhajajo iz zadolženosti zasebnega sektorja. Ne glede na to pa bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi nebančnim posojilodajalcem (tj. pokojninskim skladom in skladu za financiranje stanovanj v lasti države), ki so na Islandiji v stanovanjskem sektorju prisotni bolj kot v večini drugih držav. V ekspanzivni fazi finančnega cikla so se uporabila razmerja LTV, da bi se okrepila odpornost posojilojemalcev, preprečilo poslabšanje posojilnih standardov ter zmanjšala prekomerna rast kreditiranja in cen stanovanj. Ker se razmerja LTV uporabljajo za vse posojilodajalce, ni možnih uhajanj med sektorji. Poleg tega sedaj veljavne mikrobonitetne zahteve terjajo oceno kreditne sposobnosti posojilojemalcev, ki najemajo nova posojila. Zato bi se morali morebitni prihodnji ukrepi, usmerjeni na posojilojemalce, prav tako uporabljati za vse posojilodajalce, da se prepreči uhajanje.

| (g) | Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji. Zlasti sedanji makrobonitetni ukrepi morda ne bodo zadostovali za obravnavo visoke ravni zadolženosti gospodinjstev. Čeprav se je na skupni ravni dolg zmanjšal, pa na individualni ravni še vedno obstajajo določena tveganja, povezana z visoko zadolženimi gospodinjstvi. ESRB je seznanjen s pobudami v zvezi s spremljanjem stanovanjskih nepremičnin, vendar bodo morda potrebni dodatni ukrepi v zvezi s kreditiranjem gospodinjstev z visokim razmerjem DTI. Islandija bi lahko proučila možnost preventivne uvedbe izrecnih smernic za ukrepe, usmerjene na dohodek, v obliki priporočila ali pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Ukrepi, usmerjeni na dohodek, lahko pomagajo pri preprečevanju prekomerne zadolženosti gospodinjstev, če bi cene stanovanj še vedno močno naraščale. Ti ukrepi bi lahko bili še posebej pomembni, ker je morda rast cen stanovanj zmanjšala učinkovitost zgornje meje razmerja LTV. |
| --- | --- |

(g)

Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji. Zlasti sedanji makrobonitetni ukrepi morda ne bodo zadostovali za obravnavo visoke ravni zadolženosti gospodinjstev. Čeprav se je na skupni ravni dolg zmanjšal, pa na individualni ravni še vedno obstajajo določena tveganja, povezana z visoko zadolženimi gospodinjstvi. ESRB je seznanjen s pobudami v zvezi s spremljanjem stanovanjskih nepremičnin, vendar bodo morda potrebni dodatni ukrepi v zvezi s kreditiranjem gospodinjstev z visokim razmerjem DTI. Islandija bi lahko proučila možnost preventivne uvedbe izrecnih smernic za ukrepe, usmerjene na dohodek, v obliki priporočila ali pravno zavezujočih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce. Ukrepi, usmerjeni na dohodek, lahko pomagajo pri preprečevanju prekomerne zadolženosti gospodinjstev, če bi cene stanovanj še vedno močno naraščale. Ti ukrepi bi lahko bili še posebej pomembni, ker je morda rast cen stanovanj zmanjšala učinkovitost zgornje meje razmerja LTV.

| (9) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Islandije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(9)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Islandije v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi.

| (10) | Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(10)

Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Islandiji ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da je glavna ranljivost visoka zadolženost gospodinjstev, ki je povezana z močno srednjeročno rastjo cen in možno precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

3

(4)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

4

(5)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

5

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

8

(9)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

9

(10)  Opozorilo ESRB/2016/12 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Združenem kraljestvu (UL C 31, 31.1.2017, str. 57).

10

(11)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Posojilo, indeksirano na CPI, je pogodba, v kateri je znesek posojila vezan na indeks cen življenjskih potrebščin, obrestna mera pa je nespremenljiva (za podrobnosti glej Elíasson, L., „Indexation 101“, Economic Affairs, Vol. 6, Centralna banka Islandije, Reykjavik, Islandija, 2014).

12

Economic Affairs, Vol. 6

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/57

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. junija 2019

o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem

(ESRB/2019/14)

(2019/C 366/11)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3, 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanja so ključen sektor realnega gospodarstva in predstavljajo velik del premoženja gospodinjstev in bančnih posojil. Stanovanjske nepremičnine predstavljajo velik del sredstev gospodinjstev, stanovanjska posojila pa so pogosto velik del bilanc stanja kreditnih institucij. Poleg tega je gradnja stanovanj običajno pomemben element realnega gospodarstva, saj je vir zaposlovanja, naložb in rasti.

| (2) | Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Pretekle finančne krize in izkušnje v številnih državah so pokazale, da imajo lahko netrajnostna gibanja na nepremičninskih trgih resne posledice za stabilnost finančnega sistema in gospodarstva posamezne države kot celote, kar lahko povzroči tudi negativne čezmejne učinke prelivanja. Učinki na finančno stabilnost so lahko neposredni in posredni. Neposredni učinki so kreditne izgube iz portfeljev hipotekarnih posojil zaradi neugodnih gospodarskih in finančnih razmer ter hkratnih negativnih gibanj na trgu stanovanjskih nepremičnin. Posredni učinki se nanašajo na spremembe v potrošnji gospodinjstev, kar ima dodatne posledice za realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (3) | Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Nepremičninski trgi so nagnjeni k cikličnim gibanjem. Pretirano prevzemanje tveganja, čezmeren finančni vzvod in neusklajene spodbude v času rasti nepremičninskega cikla lahko povzročijo resne negativne posledice za finančno stabilnost in realno gospodarstvo. Glede na pomembnost stanovanjskih nepremičnin za finančno in makroekonomsko stabilnost je posebej pomembno, da se z uporabo makrobonitetne politike skuša preprečiti kopičenje ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin, poleg uporabe te politike za zmanjševanje sistemskega tveganja.

| (4) | Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pri povečevanju ranljivosti, ugotovljenih na trgih stanovanjskih nepremičnin v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), imajo pomembno vlogo ciklični dejavniki, vendar pa so k tem ranljivostim prispevali tudi strukturni dejavniki. Ti dejavniki lahko vključujejo pomanjkanje ponudbe stanovanj – kar povzroča pritisk na rast cen stanovanj in dolga za gospodinjstva, ki se odločijo za nakup nepremičnine – ali druge javne politike, ki lahko gospodinjstva spodbujajo k čezmernemu izposojanju. Glede na to, da ti dejavniki presegajo okvir makrobonitetne politike, bi lahko z ukrepi z drugih področij politike dopolnili in podprli sedanje makrobonitetne ukrepe pri učinkoviti in uspešni obravnavi ranljivosti na trgih stanovanjskih nepremičnin v posameznih državah, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za realno gospodarstvo in finančni sistem.

| (5) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10). |
| --- | --- |

(5)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je leta 2016 izvedel oceno srednjeročnih ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsej Uniji (2). Na podlagi te ocene je ESRB v več državah ugotovil številne srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost, kar je privedlo do izdaje opozoril osmim državam: Belgiji (3), Danski (4), Luksemburgu (5), Nizozemski (6), Avstriji (7), Finski (8), Švedski (9) in Združenemu kraljestvu (10).

| (6) | ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno zaključil sistematično in v prihodnost usmerjeno oceno ranljivosti v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami v vsem EGP (11).

| (7) | V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Norveška, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru je ESRB v enajstih državah, med katerimi je tudi Norveška, ugotovil nekatere srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in niso bile ustrezno obravnavane.

| (8) | Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Norveško izpostavlja naslednje:






  (a) | Zadolženost gospodinjstev je v primerjavi z drugimi državami in prejšnjimi leti zelo visoka in zadnjih deset let stalno narašča. Poleg tega velik delež posojil predstavljajo posojila s spremenljivo obrestno mero, zaradi česar so gospodinjstva ranljiva tudi za zvišanje obrestnih mer. Vendar pa stresni testi v zvezi z zvišanjem obrestnih mer kažejo, da bi bili prosilci za hipotekarna posojila na splošno zmožni poravnavati običajne življenjske stroške, če bi prišlo do pretresa na področju obrestnih mer. Zato bi bilo lahko tveganje možnega neplačila zaradi zvišanja obrestnih mer omejeno. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi z Norveško izpostavlja naslednje:

(a)

Zadolženost gospodinjstev je v primerjavi z drugimi državami in prejšnjimi leti zelo visoka in zadnjih deset let stalno narašča. Poleg tega velik delež posojil predstavljajo posojila s spremenljivo obrestno mero, zaradi česar so gospodinjstva ranljiva tudi za zvišanje obrestnih mer. Vendar pa stresni testi v zvezi z zvišanjem obrestnih mer kažejo, da bi bili prosilci za hipotekarna posojila na splošno zmožni poravnavati običajne življenjske stroške, če bi prišlo do pretresa na področju obrestnih mer. Zato bi bilo lahko tveganje možnega neplačila zaradi zvišanja obrestnih mer omejeno.

| (b) | Hipotekarna posojila so se v srednjeročnem obdobju povečala in pomenijo glavni prispevek k porastu kreditiranja gospodinjstev. Poleg tega so hipotekarna posojila sistemsko pomembna za bančni sektor, saj prestavljajo velik delež med vsemi posojili, ki jih odobrijo kreditne institucije. Bančni sektor je lahko izpostavljen tudi tveganjem, ki izhajajo iz mednarodnega okolja, in sicer zaradi velikega deleža tujih vlagateljev, ki sodelujejo na trgu kritih obveznic, in povezanosti norveškega finančnega sistema z drugimi nordijskimi državami. |
| --- | --- |

(b)

Hipotekarna posojila so se v srednjeročnem obdobju povečala in pomenijo glavni prispevek k porastu kreditiranja gospodinjstev. Poleg tega so hipotekarna posojila sistemsko pomembna za bančni sektor, saj prestavljajo velik delež med vsemi posojili, ki jih odobrijo kreditne institucije. Bančni sektor je lahko izpostavljen tudi tveganjem, ki izhajajo iz mednarodnega okolja, in sicer zaradi velikega deleža tujih vlagateljev, ki sodelujejo na trgu kritih obveznic, in povezanosti norveškega finančnega sistema z drugimi nordijskimi državami.

| (c) | Po dolgem obdobju visoke in stalne rasti cen stanovanj obstajajo znaki precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Cene stanovanj so se v zadnjih četrtletjih ustalile, obseg poslov pa se ni zmanjšal. Stopnja lastništva stanovanj, obremenjenih s hipoteko, je visoka, kar bi lahko prispevalo k ranljivosti gospodinjstev za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin. |
| --- | --- |

(c)

Po dolgem obdobju visoke in stalne rasti cen stanovanj obstajajo znaki precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Cene stanovanj so se v zadnjih četrtletjih ustalile, obseg poslov pa se ni zmanjšal. Stopnja lastništva stanovanj, obremenjenih s hipoteko, je visoka, kar bi lahko prispevalo k ranljivosti gospodinjstev za neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin.

| (d) | Gospodarski ali finančni pretres bi lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedel do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem na Norveškem se nanašajo na možne kreditne izgube iz novih hipotekarnih posojil, saj so bila ta posojila odobrena v okolju verjetne precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Poleg tega bi gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanjskih nepremičnin lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Nadalje, če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. S tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev bi lahko okrepili prvotni pretres, če bi morala gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganj za kreditne institucije in finančni sistem. |
| --- | --- |

(d)

Gospodarski ali finančni pretres bi lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedel do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem na Norveškem se nanašajo na možne kreditne izgube iz novih hipotekarnih posojil, saj so bila ta posojila odobrena v okolju verjetne precenjenosti stanovanjskih nepremičnin. Poleg tega bi gospodinjstva v primeru znatnega padca cen stanovanjskih nepremičnin lahko občutila negativen učinek na premoženje ali bi njihov lastniški kapital celo postal negativen. Nadalje, če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. S tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev bi lahko okrepili prvotni pretres, če bi morala gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganj za kreditne institucije in finančni sistem.

| (e) | ESRB ugotavlja, da je Norveška uvedla celovit sveženj ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij in posojilojemalcev. Spodnja meja izgube ob neplačilu (LGD) in zahteve za modele za izračun verjetnosti neplačila (PD) (12) so poleg proticikličnega kapitalskega blažilnika pomembni kapitalski ukrepi, za katere se pričakuje, da bodo zagotovili zmožnost kreditnih institucij, da pokrijejo izgube, ki bi nastale po gospodarskem ali finančnem pretresu. Poleg tega so norveški organi aktivirali vrsto ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce: kombinacijo omejitev razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) in razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) ter testov zmožnosti odplačevanja posojil. Učinki ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, so dokumentirani in delež hipotekarnih posojil z visokimi vrednostmi razmerij, za katera veljajo omejitve, se je zmanjšal. Ne glede na obsežna prizadevanja na področju makrobonitetne politike so sistemska tveganja, povezana s trgom stanovanjskih nepremičnin, na Norveškem še vedno povišana. |
| --- | --- |

(e)

ESRB ugotavlja, da je Norveška uvedla celovit sveženj ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, in kapitalskih ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij in posojilojemalcev. Spodnja meja izgube ob neplačilu (LGD) in zahteve za modele za izračun verjetnosti neplačila (PD) (12) so poleg proticikličnega kapitalskega blažilnika pomembni kapitalski ukrepi, za katere se pričakuje, da bodo zagotovili zmožnost kreditnih institucij, da pokrijejo izgube, ki bi nastale po gospodarskem ali finančnem pretresu. Poleg tega so norveški organi aktivirali vrsto ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce: kombinacijo omejitev razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) in razmerja med dolgom in dohodkom (DTI) ter testov zmožnosti odplačevanja posojil. Učinki ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce, so dokumentirani in delež hipotekarnih posojil z visokimi vrednostmi razmerij, za katera veljajo omejitve, se je zmanjšal. Ne glede na obsežna prizadevanja na področju makrobonitetne politike so sistemska tveganja, povezana s trgom stanovanjskih nepremičnin, na Norveškem še vedno povišana.

| (f) | Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi makrobonitetne politike ustrezni za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem. Vendar še vedno obstaja precejšnje sistemsko tveganje, povezano z norveškim trgom stanovanjskih nepremičnin, zato se ocenjuje, da makrobonitetna politika le delno zadostuje. Na področju makrobonitetne politike je glavna skrb zmanjšanje ugotovljenih ranljivosti, kar je privedlo do izčrpnega svežnja ukrepov politike. Ne glede na to pa bi lahko makrobonitetne politike dopolnjevali širši ukrepi politike, katerih cilj bi bil ublažiti ali odpraviti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev. Te politike bi morale podpirati sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali preostale ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin na Norveškem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za norveško realno gospodarstvo in finančni sistem. Dodatne politike bi lahko vključevale odpravo spodbud za višjo zadolženost gospodinjstev, in sicer s povečanjem učinkovitosti na trgu najemnih stanovanj in pri razvoju nepremičnin, v katerih bivajo lastniki, ter zagotovitvijo ustrezne ponudbe stanovanj. Če ne bodo sprejeti nobeni drugi ukrepi politike in če se ranljivosti ne bodo zmanjšale ali se bodo zaradi gospodarskih in finančnih gibanj povečale, bi lahko poostrili obstoječe makrobonitetne ukrepe ali aktivirali nove. |
| --- | --- |

(f)

Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi makrobonitetne politike ustrezni za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem. Vendar še vedno obstaja precejšnje sistemsko tveganje, povezano z norveškim trgom stanovanjskih nepremičnin, zato se ocenjuje, da makrobonitetna politika le delno zadostuje. Na področju makrobonitetne politike je glavna skrb zmanjšanje ugotovljenih ranljivosti, kar je privedlo do izčrpnega svežnja ukrepov politike. Ne glede na to pa bi lahko makrobonitetne politike dopolnjevali širši ukrepi politike, katerih cilj bi bil ublažiti ali odpraviti dejavnike, ki omogočajo ali spodbujajo rast zadolženosti gospodinjstev. Te politike bi morale podpirati sedanje makrobonitetne ukrepe, da bi učinkoviteje in uspešneje obravnavali preostale ranljivosti, ugotovljene na trgu stanovanjskih nepremičnin na Norveškem, ne da bi s tem povzročili čezmerne stroške za norveško realno gospodarstvo in finančni sistem. Dodatne politike bi lahko vključevale odpravo spodbud za višjo zadolženost gospodinjstev, in sicer s povečanjem učinkovitosti na trgu najemnih stanovanj in pri razvoju nepremičnin, v katerih bivajo lastniki, ter zagotovitvijo ustrezne ponudbe stanovanj. Če ne bodo sprejeti nobeni drugi ukrepi politike in če se ranljivosti ne bodo zmanjšale ali se bodo zaradi gospodarskih in finančnih gibanj povečale, bi lahko poostrili obstoječe makrobonitetne ukrepe ali aktivirali nove.

| (9) | Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Norveške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(9)

Kadar se aktivirajo kateri koli ukrepi za obravnavo ugotovljenih ranljivosti, je treba pri njihovem umerjanju in postopnem uvajanju upoštevati položaj Norveške v gospodarskem in finančnem ciklu ter možne posledice z vidika povezanih stroškov in koristi.

| (10) | Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki – |
| --- | --- |

(10)

Opozorila ESRB se objavijo potem, ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove, ter potem, ko so bili o nameravani objavi obveščeni naslovniki –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ESRB je v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Norveškem ugotovil srednjeročne ranljivosti, ki so vir sistemskega tveganja za finančno stabilnost in imajo lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Z makrobonitetnega vidika ESRB meni, da je glavna ranljivost visoka zadolženost gospodinjstev, ki je povezana z dolgoročno rastjo cen in možno precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin.

V Frankfurtu na Majni, 27. junija 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  Glej dokument Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, november 2016, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Opozorilo ESRB/2016/06 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Belgiji (UL C 31, 31.1.2017, str. 45).

3

(4)  Opozorilo ESRB/2016/07 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Danskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 47).

4

(5)  Opozorilo ESRB/2016/09 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Luksemburgu (UL C 31, 31.1.2017, str. 51).

5

(6)  Opozorilo ESRB/2016/10 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Nizozemskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 53).

6

(7)  Opozorilo ESRB/2016/05 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Avstriji (UL C 31, 31.1.2017, str. 43).

7

(8)  Opozorilo ESRB/2016/08 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Finskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 49).

8

(9)  Opozorilo ESRB/2016/11 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin na Švedskem (UL C 31, 31.1.2017, str. 55).

9

(10)  Opozorilo ESRB/2016/12 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2016 o srednjeročnih ranljivostih v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Združenem kraljestvu (UL C 31, 31.1.2017, str. 57).

10

(11)  Glej dokument Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, dostopno na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Norveška ima strožje zahteve za pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen za stanovanjska hipotekarna posojila, vključno s spodnjo mejo izgube ob neplačilu v višini 20 % in posebnimi zahtevami za izračun verjetnosti neplačila pri hipotekarnih posojilih. Nacionalni organi poročajo, da spodnja meja izgube ob neplačilu in zahteve glede verjetnosti neplačila delujejo v smeri povečanja povprečne uteži tveganja pri stanovanjskih hipotekarnih posojilih za norveške banke, ki uporabljajo modele na podlagi notranjih bonitetnih ocen.

12

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/60

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. oktober 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1095 |
| JPY | japonski jen | 120,88 |
| DKK | danska krona | 7,4706 |
| GBP | funt šterling | 0,86328 |
| SEK | švedska krona | 10,7923 |
| CHF | švicarski frank | 1,1041 |
| ISK | islandska krona | 138,10 |
| NOK | norveška krona | 10,2748 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,543 |
| HUF | madžarski forint | 328,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,2693 |
| RON | romunski leu | 4,7559 |
| TRY | turška lira | 6,3596 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6186 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4486 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6994 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7481 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5121 |
| KRW | južnokorejski won | 1 295,86 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,2241 |
| CNY | kitajski juan | 7,8392 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4568 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 590,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6410 |
| PHP | filipinski peso | 56,623 |
| RUB | ruski rubelj | 70,9154 |
| THB | tajski bat | 33,524 |
| BRL | brazilski real | 4,4300 |
| MXN | mehiški peso | 21,1812 |
| INR | indijska rupija | 78,6150 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1095

JPY

japonski jen

120,88

DKK

danska krona

7,4706

GBP

funt šterling

0,86328

SEK

švedska krona

10,7923

CHF

švicarski frank

1,1041

ISK

islandska krona

138,10

NOK

norveška krona

10,2748

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,543

HUF

madžarski forint

328,78

PLN

poljski zlot

4,2693

RON

romunski leu

4,7559

TRY

turška lira

6,3596

AUD

avstralski dolar

1,6186

CAD

kanadski dolar

1,4486

HKD

hongkonški dolar

8,6994

NZD

novozelandski dolar

1,7481

SGD

singapurski dolar

1,5121

KRW

južnokorejski won

1 295,86

ZAR

južnoafriški rand

16,2241

CNY

kitajski juan

7,8392

HRK

hrvaška kuna

7,4568

IDR

indonezijska rupija

15 590,95

MYR

malezijski ringit

4,6410

PHP

filipinski peso

56,623

RUB

ruski rubelj

70,9154

THB

tajski bat

33,524

BRL

brazilski real

4,4300

MXN

mehiški peso

21,1812

INR

indijska rupija

78,6150

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 366/61

---

Obvestilo o uporabi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o vzpostavitvi carinskega orodja za izvajanje člena 14a Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter člena 24a Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 366/13)

Evropska komisija je 3. julija 2019 v skladu s členom 14a Uredbe (EU) 2016/1036 (1) in členom 24a Uredbe (EU) 2016/1037 (2) sprejela Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1131 (3) (v nadaljnjem besedilu: carinsko orodje).

Člen 14a Uredbe (EU) 2016/1036 in člen 24a Uredbe (EU) 2016/1037 dovoljujeta razširitev protidampinških in/ali izravnalnih dajatev na blago, prineseno v znatnih količinah na umetni otok, fiksno ali plavajočo napravo ali katero koli drugo strukturo v epikontinentalnem pasu države članice ali v izključni ekonomski coni, ki ga je prijavila država članica v skladu z UNCLOS, če bi to povzročilo škodo industriji Unije. V primeru, ko uredba o uvedbi protidampinških in/ali izravnalnih ukrepov izrecno predvideva tako razširitev na navedena območja, so v carinskem orodju določeni pogoji za zaračunavanje protidampinških in/ali izravnalnih dajatev, postopki v zvezi z obvestilom in deklaracijo takih izdelkov ter plačilo take dajatve.

Da bi imeli carinski organi dovolj časa za pripravo na obdelavo deklaracij o prejemu, je bila s členom 9 carinskega orodja odložena uporaba določb carinskega orodja na štirih mesece od datuma objave v Uradnem listu.

Člen 14a Uredbe (EU) 2016/1036 in člen 24a Uredbe (EU) 2016/1037 določata, da Komisija v posebni izdaji obvesti vse gospodarske subjekte, da je carinsko orodje operativno.

Komisija vse gospodarske subjekte obvešča, da bo carinsko orodje postalo operativno in se bo začelo v celoti uporabljati od 4. novembra 2019.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

(2)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1131 z dne 2. julija 2019 o vzpostavitvi carinskega orodja za izvajanje člena 14a Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter člena 24a Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 179, 3.7.2019, str. 12).

---