# Eiropas Savienības C 22/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 22 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 22. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 22

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 22. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | ECA |
| 2020/C 22/01 | Ziņojums (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu) par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no šajā regulā paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2018. finanšu gadā, un Vienotās noregulējuma valdes, Komisijas un Padomes atbildes | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

ECA

2020/C 22/01

Ziņojums (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu) par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no šajā regulā paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2018. finanšu gadā, un Vienotās noregulējuma valdes, Komisijas un Padomes atbildes

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

ECA

| 22.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 22/1

---

Ziņojums (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 92. panta 4. punktu) par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no šajā regulā paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2018. finanšu gadā, un Vienotās noregulējuma valdes, Komisijas un Padomes atbildes

(2020/C 22/01)

| Par ziņojumu

  Vienotais noregulējuma mehānisms ir ES sistēma, kas paredzēta, lai pārvaldītu grūtībās nonākušu eurozonas banku noregulējumu, un Vienotā noregulējuma valde (VNV) tajā ir galvenais dalībnieks. Citi būtiski dalībnieki ir Komisija un Padome. VNV pārrauga vienoto noregulējuma fondu (VNF), ko var izmantot banku noregulējumā. Eiropas Revīzijas palātas pienākums ir katru gadu ziņot par saistītajām iespējamām saistībām.
  Līdz šim VNF nav izmantots, bet ir liels skaits juridisku problēmu saistībā ar pirmo noregulējumu un citiem lēmumiem, kā arī ar ex ante iemaksām VNF. Attiecībā uz 2018. finanšu gada VNV ziņoja par iespējamām saistībām, kas attiecas uz juridiskām problēmām saistībā ar ex ante iemaksām, bet neminēja nekādas saistības, kas attiecas uz noregulējuma lēmumu. Mēs neieguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā VNV novērtējumam, bet sniedzam divus ieteikumus attiecībā uz VNV ziņošanu par iespējamām saistībām. |
| --- |

Par ziņojumu

Vienotais noregulējuma mehānisms ir ES sistēma, kas paredzēta, lai pārvaldītu grūtībās nonākušu eurozonas banku noregulējumu, un Vienotā noregulējuma valde (VNV) tajā ir galvenais dalībnieks. Citi būtiski dalībnieki ir Komisija un Padome. VNV pārrauga vienoto noregulējuma fondu (VNF), ko var izmantot banku noregulējumā. Eiropas Revīzijas palātas pienākums ir katru gadu ziņot par saistītajām iespējamām saistībām.

Līdz šim VNF nav izmantots, bet ir liels skaits juridisku problēmu saistībā ar pirmo noregulējumu un citiem lēmumiem, kā arī ar ex ante iemaksām VNF. Attiecībā uz 2018. finanšu gada VNV ziņoja par iespējamām saistībām, kas attiecas uz juridiskām problēmām saistībā ar ex ante iemaksām, bet neminēja nekādas saistības, kas attiecas uz noregulējuma lēmumu. Mēs neieguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā VNV novērtējumam, bet sniedzam divus ieteikumus attiecībā uz VNV ziņošanu par iespējamām saistībām.

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Kopsavilkums | I.–XII. | 3 |
| Akronīmi un saīsinājumi | | 5 |
| Ievads | 1.–3. | 6 |
| Revīzijas tvērums un pieeja | 4.–11. | 6 |
| Revīzijas tvērums | 4.–5. | 6 |
| Revīzijas pieeja | 6.–11. | 6 |
| Apsvērumi | 12.–62. | 8 |
| I daļa. VNV iespējamās saistības | 12.–53. | 8 |
| Iespējamās saistības attiecībā uz tiesvedību pēc noregulējuma lēmumu pieņemšanas | 18.–33. | 10 |
| Iespējamās saistības, kas saistītas ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” | 34.–37. | 14 |
| Iespējamās saistības, kas saistītas ar banku iemaksām vienotajā noregulējuma fondā | 38.–48. | 15 |
| Iespējamās saistības, kas saistītas ar administratīvajām iemaksām | 49.–52. | 18 |
| Papildu informācija par tiesvedību | 53. | 19 |
| II daļa. Komisijas iespējamās saistības | 54.–60. | 19 |
| III daļa. Padomes iespējamās saistības | 61.–62. | 20 |
| Secinājumi un ieteikumi | 63.–66. | 20 |
| PIELIKUMS. Iepriekšējā gadā sniegto ieteikumu pēcpārbaude | | 22 |
| Vienotās noregulējuma valdes atbildes | | 23 |
| Komisijas atbilde | | 23 |
| Padomes atbilde | | 23 |
| Revīzijas darba grupa | | 24 |

Punkts

Lappuse

Kopsavilkums

I.–XII.

3

Akronīmi un saīsinājumi

5

Ievads

1.–3.

6

Revīzijas tvērums un pieeja

4.–11.

6

Revīzijas tvērums

4.–5.

6

Revīzijas pieeja

6.–11.

6

Apsvērumi

12.–62.

8

I daļa. VNV iespējamās saistības

12.–53.

8

Iespējamās saistības attiecībā uz tiesvedību pēc noregulējuma lēmumu pieņemšanas

18.–33.

10

Iespējamās saistības, kas saistītas ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”

34.–37.

14

Iespējamās saistības, kas saistītas ar banku iemaksām vienotajā noregulējuma fondā

38.–48.

15

Iespējamās saistības, kas saistītas ar administratīvajām iemaksām

49.–52.

18

Papildu informācija par tiesvedību

53.

19

II daļa. Komisijas iespējamās saistības

54.–60.

19

III daļa. Padomes iespējamās saistības

61.–62.

20

Secinājumi un ieteikumi

63.–66.

20

PIELIKUMS. Iepriekšējā gadā sniegto ieteikumu pēcpārbaude

22

Vienotās noregulējuma valdes atbildes

23

Komisijas atbilde

23

Padomes atbilde

23

Revīzijas darba grupa

24

KOPSAVILKUMS

| I. | Vienotais noregulējuma mehānisms (VNM) ir ES sistēma grūtībās nonākušu banku noregulējuma pārvaldībai eurozonā. Galvenais noregulējuma procesa dalībnieks ir Vienotā noregulējuma valde (VNV) – ES struktūra, kas atrodas Briselē. Tā pārrauga vienoto noregulējuma fondu, ko var izmantot, lai atbalstītu banku noregulējumu. Citi būtiski noregulējuma procesa dalībnieki ir Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

I.

| II. | Mums ir pienākums katru gadu ziņot par jebkādām VNV, Komisijas vai Padomes iespējamām saistībām, kas izriet no to noregulējuma uzdevumu īstenošanas. Iespējamās saistības un uzkrājumi parāda finanšu risku, kādam minētās iestādes ir pakļautas. |
| --- | --- |

II.

| III. | Iespējamās saistības ir pienākums, kurš izriet no pagātnes notikumiem un kura esamība tiks apstiprināta pēc nākotnes notikumiem, vai pašreizējs pienākums, kuru neatzīst, jo maz ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga resursu aizplūde, vai gadījumi, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Būtībā, ja resursu aizplūdes varbūtība netiek novērtēta kā maznozīmīga, iespējamās saistības ir jāuzrāda. |
| --- | --- |

III.

| IV. | 2018. gada beigās ES tiesās bija ierosinātas vairākas tiesvedības pret VNV un Komisiju (pret Padomi tiesvedība ierosināta nebija) saistībā ar to noregulējuma uzdevumiem, kas varētu radīt iespējamās saistības. Pavisam bija ierosinātas 104 šādas tiesvedības, un no tām viena – tikai pret Komisiju, 74 – tikai pret VNV un pārējās 29 – pret abām iestādēm. Mūsu veiktās revīzijas laikā izskatījām tādu dokumentu izlasi, kas bija saistīti ar tiesvedību pret VNV un Komisiju, kā arī paziņojumus par tiesvedību dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

IV.

| V. | ES tiesās ir apstrīdētas divas VNV darbības.






  — | 2017. gada jūnijā VNV pieņēma Banco Popular Español S.A. noregulējuma shēmu, ko apstiprināja Komisija. Shēma ietvēra kapitāla instrumentu norakstīšanu un konvertāciju, kā arī bankas pārdošanu par vienu euro. Iesaistītie kreditori un akcionāri pret minētajām darbībām ir izvirzījuši vairāk nekā vienu simtu prasību, pieprasot atcelt lēmumus vai segt zaudējumus. |
| --- | --- | --- |

V.

—

2017. gada jūnijā VNV pieņēma Banco Popular Español S.A. noregulējuma shēmu, ko apstiprināja Komisija. Shēma ietvēra kapitāla instrumentu norakstīšanu un konvertāciju, kā arī bankas pārdošanu par vienu euro. Iesaistītie kreditori un akcionāri pret minētajām darbībām ir izvirzījuši vairāk nekā vienu simtu prasību, pieprasot atcelt lēmumus vai segt zaudējumus.

| — | 2018. gadā februārī VNV nolēma neveikt noregulējuma darbību attiecībā uz ABLV Bank AS un ABLV Bank Luxembourg. |
| --- | --- |

—

2018. gadā februārī VNV nolēma neveikt noregulējuma darbību attiecībā uz ABLV Bank AS un ABLV Bank Luxembourg.

| VI. | Visos iepriekš minētajos gadījumos VNV pieņēma lēmumu neuzrādīt attiecīgās iespējamās saistības, jo tā saistīto risku varbūtību novērtēja kā maznozīmīgu. Mēs neguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā VNV novērtējumam. Tomēr VNV novērtējums nebija balstīts uz iemesliem vai pamatā esošu argumentāciju. |
| --- | --- |

VI.

| VII. | Banco Popular Español S.A. noregulējumu valsts līmenī īstenoja Spānijas Valsts noregulējuma iestāde (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria). Pret Spānijas Valsts noregulējuma iestādi ir ierosināta tiesvedība valsts līmenī, un VNV neuzrādīja nekādas saistītās iespējamās saistības, pamatojoties uz Valsts noregulējuma iestādes sniegto informāciju, jo minētās tiesvedības iznākums ir lielā mērā atkarīgs no tiesvedības iznākuma ES līmenī. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Pēc Banco Popular Español S.A. noregulējuma VNV attiecībā uz iesaistītajiem akcionāriem un kreditoriem īsteno procesu “tiesības tikt uzklausītam” saistībā ar iespējamo kompensāciju saskaņā ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”. Tā kā šis process nav noslēdzies, VNV nevar izvērtēt, vai ir kādas saistītās iespējamās saistības. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Turklāt VNV ar valsts noregulējuma iestāžu starpniecību iekasē ex ante iemaksas vienotajā noregulējuma fondā. Tā uzrādīja iespējamās saistības par summu 50 miljoni EUR saistībā ar tiesvedību, kas attiecas uz šīm iemaksām ES līmenī, un papildu 40 miljonu EUR apmērā saistībā ar tiesvedību, kas attiecas uz šīm iemaksām valsts līmenī. Mēs secinām, ka VNV īstenoja pienācīgus centienus, lai minētās summas uzrādītu kā iespējamās saistībās, lai gan vairākas valstu noregulējuma iestādes apgalvoja, ka tās nevarēja novērtēt iespējamo saistību esamību. Tā kā nenotika nekāda tiesvedība, VNV neuzrādīja nekādas iespējamās saistības attiecībā uz iemaksām, ko tā iekasē no bankām, lai finansētu savu administratīvo budžetu. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Arī pret Komisiju ir celtas prasības ES tiesās saistībā ar Banco Popular Español S.A. lietu – gan pret Komisiju atsevišķi, gan arī kopā ar VNV. Komisija nekādas iespējamās saistības nav uzrādījusi, jo tā resursu aizplūdes varbūtību attiecīgā gadījumā novērtēja kā maznozīmīgu. Mēs neguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā Komisijas novērtējumam. Vēlamies norādīt, ka Komisija ir ieviesusi procesu, lai sistemātiski izvērtētu tiesvedības negatīva iznākuma varbūtību un attiecīgi lai pieņemtu lēmumu par iespējamo saistību nepieciešamību katrā konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Padome saistībā ar tās noregulējuma uzdevumiem nav saskārusies ar juridiskām problēmām un tādēļ iespējamās saistības nav uzrādījusi. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Mēs secinām, ka VNV veiktais novērtējums par iespējamām saistībām Banco Popular Español S.A. gadījumos nebija balstīts uz iemesliem vai pamatā esošu argumentāciju. Lai gan VNV grāmatvedības uzskaite ir uzlabojusies, ir konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar to, kā valstis ziņo par iespējamajām saistībām. Mūsu ieteikumi:






  I. | vērtējot tiesvedības izraisītu ekonomisko resursu aizplūdes varbūtību, VNV attiecībā uz katru gadījumu jāietver pienācīgi iemesli un pamatā esoša argumentācija; |
| --- | --- | --- |

XII.

I.

vērtējot tiesvedības izraisītu ekonomisko resursu aizplūdes varbūtību, VNV attiecībā uz katru gadījumu jāietver pienācīgi iemesli un pamatā esoša argumentācija;

| II. | ja valstu noregulējuma iestādes nevar izvērtēt iespējamo saistību rašanās varbūtību valsts līmenī, VNV jāuzrāda iespējamās saistības. |
| --- | --- |

II.

ja valstu noregulējuma iestādes nevar izvērtēt iespējamo saistību rašanās varbūtību valsts līmenī, VNV jāuzrāda iespējamās saistības.

AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI

| Akronīms vai saīsinājums | Skaidrojums |
| --- | --- |
| BPE | Banco Popular Español S.A. |
| ES Tiesa | Eiropas Savienības Tiesa |
| ESPH | Eiropas Savienības Pamattiesību harta |
| FOLTF | Kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga |
| FROB | Spānijas Valsts noregulējuma iestāde (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria) |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| NCWO | Princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” |
| Tiesa | Eiropas Savienības Tiesas struktūra |
| VNF | Vienotais noregulējuma fonds |
| VNI | Valsts noregulējuma iestāde |
| VNM | Vienotais noregulējuma mehānisms |
| VNM regula | Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.). |
| VNV | Vienotā noregulējuma valde |
| VT | Vispārējā tiesa (Eiropas Savienības Tiesas struktūra) |

Akronīms vai saīsinājums

Skaidrojums

BPE

Banco Popular Español S.A.

ES Tiesa

Eiropas Savienības Tiesa

ESPH

Eiropas Savienības Pamattiesību harta

FOLTF

Kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga

FROB

Spānijas Valsts noregulējuma iestāde (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria)

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

NCWO

Princips “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”

Tiesa

Eiropas Savienības Tiesas struktūra

VNF

Vienotais noregulējuma fonds

VNI

Valsts noregulējuma iestāde

VNM

Vienotais noregulējuma mehānisms

VNM regula

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

VNV

Vienotā noregulējuma valde

VT

Vispārējā tiesa (Eiropas Savienības Tiesas struktūra)

IEVADS

| 1. | Vienotais noregulējuma mehānisms (VNM) tika izveidots ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 (VNM regula) un ir ES banku savienības otrais pīlārs. VNM nolūks ir pārvaldīt grūtības nonākušas bankas noregulējumu ar mērķi pēc iespējas samazināt negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku un vajadzību izmantot publisko finansējumu. Vienotā noregulējuma valde (VNV) ir galvenais dalībnieks šajā mehānismā un noregulējuma iestāde visām nozīmīgajām bankām (1) un mazāk nozīmīgām pārrobežu banku grupām, kuras izveidotas eurozonā (2). VNV kļuva par neatkarīgu aģentūru 2015. gada 1. janvārī, un kopš 2016. gada 1. janvāra tai ir visas noregulējuma pilnvaras. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Procesā, kura rezultātā tiek pieņemts lēmums par kādas bankas noregulējuma sākšanu, ir iesaistīta Eiropas Centrālā banka, VNV, Eiropas Komisija un, iespējams, ES Padome (3). Noteiktos apstākļos vienoto noregulējuma fondu (VNF, sk.
  38. punktu
  ) var izmantot noregulējuma atbalstam. VNV un VNF pilnībā finansē banku nozare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | VNM regulas 92. panta 4. punktā īpaši noteikts, ka ERP ziņo par jebkādām iespējamām saistībām (VNV, Padomes, Komisijas vai citām saistībām), kas izriet no šajā regulā paredzēto VNV, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas. ERP katrai no minētajām iestādēm var pieprasīt visu informāciju, kas ir būtiska tās uzdevuma (4) veikšanai. |
| --- | --- |

3.

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA

Revīzijas tvērums

| 4. | Šis revīzijas ziņojums attiecas tikai uz iespējamām saistībām, kas izriet no VNM regulā paredzēto VNV, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas (5). Tas attiecas uz 2018. finanšu gadu. Turklāt papildus iespējamām saistībām, kas radušās 2018. gadā, grāmatvedim ir jāņem vērā visa būtiskā informācija, kas iegūta līdz galīgo pārskatu sniegšanas dienai (6). Tādējādi, lai pārskatu izklāsts būtu patiess un skaidrs, var būt jāveic korekcijas vai jāsniedz papildu informācija, tostarp tā var būt 2019. gada laikā iegūta informācija. Pārskatus par 2018. gadu sniedza:






  — | Vienotā noregulējuma valde – 2019. gada 21. jūnijā, |
| --- | --- | --- |

4.

—

Vienotā noregulējuma valde – 2019. gada 21. jūnijā,

| — | Eiropas Komisija – 2019. gada 21. jūnijā, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija – 2019. gada 21. jūnijā,

| — | Eiropas Savienības Padome – 2019. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padome – 2019. gada 26. jūnijā.

| 5. | ERP ir veikusi arī Eiropas Komisijas un Padomes (7) 2018. finanšu gada pārskatu revīziju, kā arī VNV gada pārskata (8) revīziju, kas izklāstīta citos ziņojumos. |
| --- | --- |

5.

Revīzijas pieeja

| 6. | Iespējamās saistības ir jāuzrāda gada pārskatos, kā noteikts ES 10. grāmatvedības noteikumā, kas balstīts uz 19. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu par uzkrājumiem, iespējamiem aktīviem un iespējamām saistībām (sk. 1. izcēlumu). Būtībā iespējamās saistībās un uzkrājumi parāda finanšu risku, kādam minētās iestādes ir pakļautas. |
| --- | --- |

6.

1. izcēlums

Iespējamo saistību definīcija

| Iespējamās saistības ir:
  iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā neatrodas Eiropas Savienības kontrolē;
  vai pašreizējs pienākums, kas izriet no iepriekšējiem notikumiem, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai gadījumi, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. |
| --- |

Iespējamās saistības ir:

iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esamība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā neatrodas Eiropas Savienības kontrolē;

vai pašreizējs pienākums, kas izriet no iepriekšējiem notikumiem, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai gadījumi, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

| 7. | Lai noteiktu, vai ir jāuzrāda iespējamās saistības vai jāatzīst uzkrājumi, ir jāizvērtē resursu aizplūdes varbūtība. Ja resursu aizplūdes varbūtība nākotnē ir:






  — | skaidra, tad ir jāuzrāda saistība, |
| --- | --- | --- |

7.

—

skaidra, tad ir jāuzrāda saistība,

| — | ticama, tad ir jāatzīst uzkrājumi, |
| --- | --- |

—

ticama, tad ir jāatzīst uzkrājumi,

| — | iespējama, tad ir jāuzrāda iespējamās saistības, |
| --- | --- |

—

iespējama, tad ir jāuzrāda iespējamās saistības,

| — | maznozīmīga, tad saistības nav jāuzrāda. |
| --- | --- |

—

maznozīmīga, tad saistības nav jāuzrāda.

| 8. | VNV, Komisija un Padome šīs varbūtības ir precizējušas sīkāk savā attiecīgajā grāmatvedības politikā. Atbilstīgi tirgus praksei VNV un Padome “maznozīmīgu” varbūtību ir definējusi kā tādu, kas nepārsniedz 10 %, savukārt “iespējama” resursu aizplūde atbilst 10–50 % (sk. 1. tabulu). Savukārt Komisija “maznozīmīgu” varbūtību ir definējusi kā tādu, kas nepārsniedz 20 %, un attiecīgi “iespējama” resursu aizplūde atbilst 20–50 %.

  1. tabula


  Attiecīgo ES iestāžu noteiktā varbūtība










  ES iestāde | Maznonzīmīga | Iespējama | Ticama | Skaidra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VNV | < 10 % | ≥ 10 % līdz ≤ 50 % | > 50 % līdz < 100 % | 100 % |
| Komisija | < 20 % | ≥ 20 % līdz ≤ 50 % | > 50 % līdz < 100 % | 100 % |
| Padome | < 10 % | ≥ 10 % līdz ≤ 50 % | > 50 % līdz < 100 % | 100 % |
| Avots: | VNV, Komisijas un Padomes grāmatvedības prakse. |

8.

1. tabula

Attiecīgo ES iestāžu noteiktā varbūtība

ES iestāde

Maznonzīmīga

Iespējama

Ticama

Skaidra

VNV

< 10 %

≥ 10 % līdz ≤ 50 %

> 50 % līdz < 100 %

100 %

Komisija

< 20 %

≥ 20 % līdz ≤ 50 %

> 50 % līdz < 100 %

100 %

Padome

< 10 %

≥ 10 % līdz ≤ 50 %

> 50 % līdz < 100 %

100 %

Avots:

VNV, Komisijas un Padomes grāmatvedības prakse.

| 9. | Revīzijas pierādījumus veido informācija, kas iegūta, tiekoties ar personālu un veicot intervijas un cita starpā izskatot dokumentus VNV un Komisijā, kā arī VNV privāta ārējā revidenta (9) dokumentus, ārējo juristu apliecinājuma vēstules, kā arī publiski pieejamos datus. |
| --- | --- |

9.

| 10. | 2019. gada 21. jūnijā bija uzsāktas vairākas tiesvedības pret VNV un Komisiju saistībā ar to uzdevumiem saskaņā ar VNM regulu (sk. 2. tabulu). Pret Padomi tiesvedība ierosināta nebija. Lai veiktu attiecīgo iespējamo saistību revīziju, mēs izveidojām ES tiesās ierosināto lietu izlasi un izskatījām attiecīgos tiesvedības dokumentus.

  2. tabula


  Tiesvedības pret VNV un/vai Komisiju saistībā ar to uzdevumiem saskaņā ar VNM regulu (2019. gada maijs)









  Lietas ierosinātas saistībā ar | ES tiesās | Valstu tiesās vai administratīvā kārtībā | Ziņojuma punkti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPE noregulējumu | 102 | 1325 | 18.
  ,
  19.
  ,
  25.
  ,
  26.
  ,
  30.
  –
  32.
  ,
  56.
  –
  59. |
| Lēmumu neveikt ABLV noregulējumu | 2 | Nav | 27
  ,
  28 |
| BPE procesu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” | 0 | 0 | 34.
  –
  37. |
| Ex ante iemaksām | 16 | 625 | 38.
  –
  48.
  ,
  59. |
| Administratīvajām iemaksām | 0 | Nav | 49.
  –
  52. |
| Avots: | ERP, pamatojoties uz VNV un Komisijas datiem; plašāku informāciju skatīt attiecīgajā sadaļā. |

10.

2. tabula

Tiesvedības pret VNV un/vai Komisiju saistībā ar to uzdevumiem saskaņā ar VNM regulu (2019. gada maijs)

Lietas ierosinātas saistībā ar

ES tiesās

Valstu tiesās vai administratīvā kārtībā

Ziņojuma punkti

BPE noregulējumu

102

1325

18.
  ,
  19.
  ,
  25.
  ,
  26.
  ,
  30.
  –
  32.
  ,
  56.
  –
  59.

Lēmumu neveikt ABLV noregulējumu

2

Nav

27
  ,
  28

BPE procesu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”

0

0

34.
  –
  37.

Ex ante iemaksām

16

625

38.
  –
  48.
  ,
  59.

Administratīvajām iemaksām

0

Nav

49.
  –
  52.

Avots:

ERP, pamatojoties uz VNV un Komisijas datiem; plašāku informāciju skatīt attiecīgajā sadaļā.

| 11. | Pamatojoties uz Līgumā paredzētajām mūsu tiesībām un VNM regulu, VNV, Komisijai un Padomei ir jāsniedz mums visa informācija un dokumenti, ko uzskatām par būtiskiem savu uzdevumu veikšanai (10). Tomēr VNV un Komisija mums prasīja izskatīt lietu izlasi attiecīgi VNV un Komisijas telpās, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju. Šādi darba nosacījumi palielināja uzdevuma veikšanai vajadzīgos resursus. Atšķirībā no mums noteiktajām prasībām VNV dod iespēju saviem darbiniekiem un dažām nolīgtām trešām personām attālināti strādāt ar tiešu piekļuvi tās serveriem un konfidenciālai informācijai. |
| --- | --- |

11.

APSVĒRUMI

I daļa.   VNV iespējamās saistības

| 12. | VNV grāmatvedis apliecinājuma vēstulē par 2018. finanšu gada pārskatiem apstiprināja, ka visas iespējamās saistības, kas noteiktas VNM regulas 92. panta 4. punktā, ir uzrādītas. Privāts ārējais revidents savā ziņojumā par VNV 2018. gada pārskatiem secināja, ka tas guvis pietiekamu pārliecību par iespējamām saistībām. Turklāt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tas piekrita VNV novērtējumam, ka uzkrājumi saistībā ar tiesā ierosinātajām lietām nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Salīdzinājumā ar 2018. gada vidu VNV ir vēl sīkāk izstrādājusi grāmatvedības norādījumus administratīvajām apelācijām un tiesas prāvām (11). Norādījumi ir izstrādāti atbilstīgi piemērojamajiem standartiem (sk.
  6. punktu
  ), un tajos pienācīgi, pamatojoties uz tirgus praksi, noteikti attiecīgie termini (sk.
  8. punktu
  ). Grāmatvedis ir izmantojis šos norādījumus, lai sagatavotu galīgos pārskatus par 2018. gadu. Tā kā iespējamās saistības parāda finanšu risku, kādam VNV ir pakļauta, grāmatvedības norādījumi atbilstīgi piemērojamajiem standartiem prasa uzrādīt vismaz šādu informāciju:






  — | to finansiālās ietekmes aplēsi, |
| --- | --- | --- |

13.

—

to finansiālās ietekmes aplēsi,

| — | norādi par nenoteiktību attiecībā uz aizplūdes summu vai laiku, kā arī |
| --- | --- |

—

norādi par nenoteiktību attiecībā uz aizplūdes summu vai laiku, kā arī

| — | atlīdzības izmaksas varbūtību. |
| --- | --- |

—

atlīdzības izmaksas varbūtību.

| 14. | VNV pārskatos ir divas daļas (sk. 1. attēlu). I daļa attiecas uz VNV ikdienas darbībām. Tās finansē no ikgadējām administratīvām iemaksām, ko veic visas bankas. Šīs iemaksas izmanto VNV administrācijai un darbības nodrošināšanai. II daļa attiecas uz VNF, ko pārvalda VNV. VNF finansē bankas, veicot ikgadējas ex ante iemaksas, līdz tiek sasniegts mērķa līmenis. Turklāt noteiktos apstākļos VNV var iekasēt ex post iemaksas. Vajadzības gadījumā VNF finanšu resursus var izmantot noregulējuma atbalstam ar īpašu instrumentu starpniecību, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi (12). |
| --- | --- |

14.

1. attēls

Vienotās noregulējuma valdes budžets

Image 1

| Avots: | ERP, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 806/2014 |
| --- | --- |

Avots:

| 15. | Tā kā turpmākajos punktos sniegtā informācija attiecas uz tiesvedību Eiropas Savienības Tiesā (EST) (sk. 2. attēlu), ir svarīgi atgādināt EST struktūru un darba organizāciju. EST ietilpst divas tiesas: Tiesa un Vispārējā tiesa (VT). Tiesā ģenerāladvokātiem tiek piešķirtas lietas, un viņi sniedz atzinumus, lai palīdzētu Tiesai veikt apspriešanu. |
| --- | --- |

15.

2. attēls

Eiropas Savienības Tiesas sastāvs

Image 2

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

| 16. | VT tika izveidota, lai mazinātu Tiesas noslogojumu, un tā galvenokārt izskata lietas, ko ierosinājušas personas un uzņēmumi pret ES tiesību aktiem un normām, kas uz tiem attiecas tieši, kā arī lietas par kompensāciju par kaitējumu, ko radījušas ES iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras. Vispārējās tiesas spriedumus divu mēnešu laikā var pārsūdzēt Tiesā, taču apelācijas sūdzības var iesniegt tikai par tiesību jautājumiem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | VNV uzrādītās iespējamās saistības, kā arī jautājumi, kas attiecas uz potenciālām iespējamām saistībām, ir izklāstīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

17.

Iespējamās saistības attiecībā uz tiesvedību pēc noregulējuma lēmumu pieņemšanas

| 18. | 2017. gada 7. jūnijā tika īstenota pirmā un līdz šim vienīgā ES līmeņa noregulējuma procedūra attiecībā uz banku Banco Popular Español S.A. (BPE). VNV pieņēma noregulējuma shēmu, un Komisija to apstiprināja. BPE banka tika novērtēta kā tāda, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga (FOLTF). VNV konstatēja, ka nebija pamatoti sagaidāms, ka jebkādi alternatīvi privātā sektora pasākumi varētu novērst BPE maksātnespēju, un ka noregulējums bija sabiedrības interesēs. Tādējādi tika veikta kapitāla instrumentu norakstīšana un konvertācija un bankas pārdošana par 1 EUR (sk. 2. izcēlumu). |
| --- | --- |

18.

2. izcēlums

Kopsavilkums par galvenajiem elementiem VNV noregulējuma lēmumā attiecībā uz banku Banco Popular Español S.A
  .

| 1) | Kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija kopsummā par 4 130 miljoniem EUR, piemērojot VNM regulas 21. pantu:






  — | akciju kapitāls – 2 098 miljoni EUR |
| --- | --- | --- |

1)

—

akciju kapitāls – 2 098 miljoni EUR

| — | pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti – 1 347 miljoni EUR |
| --- | --- |

—

pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumenti – 1 347 miljoni EUR

| — | otrā līmeņa kapitāla instrumenti – 685 miljoni EUR. |
| --- | --- |

—

otrā līmeņa kapitāla instrumenti – 685 miljoni EUR.

| 2) | Uzņēmuma pārdošana Santanderas bankai (Banco Santander S.A.) par 1 EUR, piemērojot VNM regulas 24. pantu. |
| --- | --- |

2)

| Avots: | Vienotās noregulējuma valdes 2017. gada 7. jūnija lēmums (SRB/EES/2017/08). |
| --- | --- |

Avots:

| 19. | Vairākas tiesvedības, kas attiecas uz šo pirmo noregulējuma lēmumu un VNV vēlāk pieņemtajiem lēmumiem nepiemērot noregulējumu abām ABLV bankām (sk.
  27. punktu
  ), ir uzsāktas pret VNV un Komisiju (sk. 3. tabulu).

  3. tabula


  Tiesvedības pret VNV un Komisiju EST 2019. gada maija beigās










  Lietas ierosinātas saistībā ar: | Pret VNV un Komisiju ierosināto lietu skaits | Tikai pret VNV ierosināto lietu skaits | Tikai pret Komisiju ierosināto lietu skaits | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noregulējuma lēmumu par banku Banco Popular Español, S. A. | 29 | 72 | 1 | 102 |
| Lēmumu par ABLV Bank AS un ABLV Bank Luxembourg | 0 | 2 | 0 | 2 |
| KOPĀ | 29 | 74 | 1 | 104 |
| Avots: | ERP, pamatojoties uz VNV datiem. |

19.

3. tabula

Tiesvedības pret VNV un Komisiju EST 2019. gada maija beigās

Lietas ierosinātas saistībā ar:

Pret VNV un Komisiju ierosināto lietu skaits

Tikai pret VNV ierosināto lietu skaits

Tikai pret Komisiju ierosināto lietu skaits

Kopā

Noregulējuma lēmumu par banku Banco Popular Español, S. A.

29

72

1

102

Lēmumu par ABLV Bank AS un ABLV Bank Luxembourg

0

2

0

2

KOPĀ

29

74

1

104

Avots:

ERP, pamatojoties uz VNV datiem.

| 20. | Fiziskas un juridiskas personas var izmantot dažādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai vērstos pret ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru lēmumiem (sk. 3. attēlu). Viens no tiesiskās aizsardzības līdzekļu veidiem ir prasība atcelt juridiski saistošu lēmumu, kas adresēts personai vai kas tieši un individuāli skar attiecīgo personu. Lai atceltu lēmumu, ko pieņēmusi ES vai kāda tās struktūra, prasītājam ir jāiesniedz sava prasība divos mēnešos pēc attiecīgā lēmuma publicēšanas (13). Attiecīgi lielākā daļa lietu bija iesniegtas divos mēnešos pēc noregulējuma lēmuma publicēšanas un prasīja tikai šā noregulējuma lēmuma atcelšanu. Jānorāda, ka daži prasību iesniedzēji apgalvo, ka viņiem ir tiesības uz kompensāciju gadījumā, ja VNV lēmums tiek atcelts (14). Taču, pamatojoties uz ES judikatūru, prasībām par atcelšanu un prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu ir dažādi mērķi. Tādēļ šīs prasības rada iespējamās saistības, kas attiecas, šķiet, tikai uz tiesāšanās izdevumiem. |
| --- | --- |

20.

3. attēls

Pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru lēmumiem

Image 3

| Avots: | ERP, pamatojoties uz LESD un judikatūru. |
| --- | --- |

Avots:

| 21. | Vēl viens tiesiskās aizsardzības līdzekļu veids ir prasība par zaudējumu atlīdzināšanu, pieprasot Savienības ārpuslīgumisko atbildību. Pret ES vērstas prasības par zaudējumu atlīdzināšanu, pamatojoties uz iespējamu ārpuslīgumisku atbildību (15), var iesniegt tikai piecu gadu laikā. Lai panāktu zaudējumu atlīdzināšanu, prasītājiem ir jāpierāda, ka iestāde ir pietiekami nopietni pārkāpusi tiesiskuma principu, ar kuru aizstāv fizisko personu tiesības, jāpierāda faktiskais kaitējums, kas nodarīts prasītājam, un tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo darbību un kaitējumu. Līdz 2019. gada maija beigām no 102 tiesas lietām, kas bija saistītas ar lēmumiem par noregulējuma shēmas pieņemšanu, 23 bija prasības izmaksāt kompensāciju par iespējamiem zaudējumiem papildus prasībai atcelt noregulējuma lēmumu. No 102 lietām 13 gadījumos pieteikuma iesniedzēji prasīja tikai atlīdzināt zaudējumus, kuri, iespējams, bija radušies. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Savās anulēšanas un/vai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās daži pieteikuma iesniedzēji cēla arī iebildes par nelikumību (16) (sk. 4. attēlu). Prasītāji apgalvo, ka BPE noregulējuma pamatā esošais tiesiskais regulējums, proti, VNM regulas noteikumi, neatbilst Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (ESPH). Ja ES tiesas tam piekritīs, apstrīdētie tiesiskā regulējuma noteikumi var tikt atzīti par nepiemērojamiem. Vairāki prasītāji ir iesnieguši prasības arī pret ECB FOLTF lēmumu. Taču šī revīzija uz ECB iespējamām saistībām neattiecas (sk.
  4. punktu
  ). Turklāt prasības par lēmumu atcelšanu tika iesniegtas pret Komisijas apstiprinošo lēmumu (sk. 3. tabulu un
  54. punktu
  ) un pret Spānijas Valsts noregulējuma iestādes (VNI) Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (FROB) īstenošanas lēmumu. |
| --- | --- |

22.

4. attēls

Lēmumu pieņemšanas process, kura dēļ tika uzsākts noregulējums un radās minētie strīdi

Image 4

| Avots: | ERP, pamatojoties uz tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

Avots:

| 23. | Katra tiesvedība sākas ar to, ka prasītājs iesniedz prasību, norādot izvirzītos prasības pamatus un galvenos argumentus, kā arī prasījuma veidu. Atbildētājam ir pienākums divu mēnešu laikā (17) sniegt rakstisku iebildumu. Parasti prasītājs pēc tam var sniegt atbildi uz iebildumu rakstu, un atbildētājs var sniegt atbildes rakstu uz repliku. Puses, kuras var pierādīt ieinteresētību lietas iznākumā, var iejaukties tiesvedībā, iesniedzot iestāšanās rakstu, kurā tās pauž atbalstu vienas puses secinājumiem. Turklāt ES tiesas var pusēm uzdot konkrētus jautājumus, un pusēm ir pienākums sniegt atbildes. Šīs rakstiskās procedūras noslēgumā ES tiesas var nolemt rīkot atklātu mutisku uzklausīšanu EST. Tiesneši apspriežas un atklātā sēdē pasludina spriedumu (sk. 5. attēlu). |
| --- | --- |

23.

5. attēls

Parastā tiesvedības kārtība EST

Image 5

| Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

Avots:

| 24. | Atbilstoši datiem līdz 2018. gadam vidējais tiesvedības ilgums EST bija aptuveni 18 mēneši (18). Vispārējā tiesā lietu izskatīšanas ilgums bija aptuveni 20 mēneši. Ņemot vērā ar BPE noregulējumu saistīto lietu skaitu un sarežģītību, Vispārējā tiesa ir identificējusi un atlasījusi sešas izmēģinājuma (pilot) lietas, kuras virzīt uz otro posmu – rakstveida procesu un uzklausīšanu (19). No šīm sešām lietām VNV ir vienīgais atbildētājs divās lietās un Komisija ir vienīgais atbildētājs vienā lietā, savukārt pārējās trīs lietās atbildētājs ir gan VNV, gan arī Komisija. Vispārējā tiesa pārējo lietu izskatīšanu ir apturējusi līdz galīgā sprieduma pieņemšanai minētajās sešās izmēģinājuma lietās. Lai gan vairākums lietu tika iesniegtas 2017. gada vasarā, tiesvedība lielākajā daļā izmēģinājuma lietu turpinās joprojām (20). |
| --- | --- |

24.

| 25. | VNV 2018. gada galīgo pārskatu sagatavošanas nolūkā VNV Juridiskais dienests saimniecisko resursu aizplūdes varbūtību saistībā ar ierosinātajām BPE lietām novērtēja kā “maznozīmīgu”, un tādēļ VNV nekādas iespējamās saistības neuzrādīja. VNV Juridiskais dienests, izdarot šo secinājumu, nebalstījās ne uz kādiem iemesliem vai pamatā esošu argumentāciju, lai noteiktu, vai ekonomisko resursu aizplūdes varbūtība ir vai nav maznozīmīga. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Mēs ņemam vērā to, ka BPE lieta bija VNV pirmā noregulējuma lieta. Lai gan ir iesniegtas vairākas lietas, līdz šim nav pieņemts neviens spriedums, un tādēļ nav ES līmeņa judikatūras. Pamatojoties uz izskatītajiem revīzijas pierādījumiem, ERP konstatēja, ka daži prasības iesniedzēji bija apgalvojuši, ka ir atbilstība trīs nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai iestātos Savienības ārpuslīgumiskā atbildība. Lai gan patlaban ir grūti prognozēt minēto tiesvedības gadījumu iznākumu, jo ar jauno noregulējuma tiesisko regulējumu ir izveidota sarežģīta, specifiska un iepriekš nebijusi tiesību sistēma, pārbaudot revīzijas pierādījumus, mēs neguvām tādus pierādījumus, kas būtu pretrunā VNV izdarītajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Papildus pirmajam noregulējuma lēmumam 2018. gada 24. februārī VNV paziņoja, ka tā neveiks noregulējuma darbības attiecībā uz ABLV Bank AS un tās meitasuzņēmumu ABLV Bank Luxembourg, jo noregulējums nebūtu sabiedrības interesēs (21). VNV lēmums tika pieņemts pēc ECB novērtējuma, ka bankas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas likviditātes situācijas būtiskas pasliktināšanās dēļ (22). 2018. gada maijā VNV tika informēta, ka pret tās lēmumu neveikt noregulējuma darbības ES Vispārējā tiesā ir celtas prasības divās lietās. Šīs lietas joprojām nav pabeigtas, un VNV saimniecisko resursu aizplūdes varbūtību saistībā ar šo lietu iznākumu novērtēja kā “maznozīmīgu” (23), un tādēļ tā nekādas iespējamās saistības neuzrādīja. Spriedums 2019. gadā nav gaidāms. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Mēs uzskatām, ka jāatzīst tikai tās iespējamās saistības, kas saistītas ar tiesāšanās izdevumiem, jo abi prasības iesniedzēji patlaban tikai prasa Vispārējai tiesai atcelt VNV lēmumu. |
| --- | --- |

28.

| 29. | VNM regulā paredzēts, ka pēc noregulējuma lēmuma un noteiktos apstākļos VNV var nākties kompensēt valsts noregulējuma iestādei zaudējumus, kurus valsts tiesa tai ir piespriedusi segt (24). Tādēļ ir svarīgi, lai VNV būtu informēta par lietām, kas iesaistītajās dalībvalstīs ierosinātas pret VNI par zaudējumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Visas noregulējuma shēmas, ko pieņēmusi VNV un apstiprinājusi Komisija, ir īstenojamas dalībvalstu līmenī. Tādēļ pēc tam, kad Komisija apstiprināja BPE noregulējuma shēmu, Spānijas VNI (FROB) 2017. gada 7. jūnijā pieņēma īstenošanas lēmumu (25). Pret FROB lēmumu tika ierosinātas vairākas administrācijas apelācijas sūdzības, prasības par atbildību un tiesvedības. Īstenošanas lēmuma pamatā ir valsts tiesību akti un tādēļ tas izskatāms valsts tiesā. FROB katru mēnesi sniedz ziņojumu VNV par noregulējuma shēmas īstenošanu un visām ar to saistītajām apelācijas sūdzībām un prasībām. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Līdz 2018. gada beigām FROB bija saņēmusi 115 administratīvās apelācijas sūdzības pret iepriekš minēto īstenošanas lēmumu un bija tās visas noraidījusi. FROB bija saņēmusi arī 1 063 lūgumus uzsākt administratīvu procedūru par valsts ārpuslīgumisko atbildību saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. Turklāt prasītāji pret FROB bija iesnieguši 262 prasības tiesā. Tomēr ir jānorāda, ka šo tiesvedību ir apturējusi Spānijas “Audiencia Nacional” līdz brīdim, kad VT pieņems nolēmumu par noregulējuma lēmuma likumību un tādiem saistītajiem aspektiem kā administratīvo dokumentu konfidencialitāte. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Pēc VNV pieprasījuma FROB ir novērtējusi, ka resursu aizplūdes varbūtība saistībā ar administratīvajām procedūrām ir maznozīmīga. FROB informēja VNV, ka tā nevar prognozēt apturēto tiesvedību iznākumu, jo šie procesi ir lielā mērā atkarīgi no ES līmeņa tiesvedības iznākuma. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Papildus šeit aprakstītajai tiesvedībai dažas jaunas prasības saistībā ar BPE noregulējumu tika iesniegtas VNV Pārsūdzību izskatīšanas grupai (26). Tomēr šīs lietas attiecās tikai uz piekļuvi dokumentiem, līdz ar to nekādas iespējamās saistības nevarēja rasties. |
| --- | --- |

33.

Iespējamās saistības, kas saistītas ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”

| 34. | Lai aizsargātu pamattiesības uz īpašumu (27), VNV regulā noteikts, ka neviens kreditors noregulējuma gadījumā necieš lielākus zaudējumus, nekā tas būtu parastā maksātnespējas procedūrā. Pamatojoties uz principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” (28), tiem kreditoriem, kuri parastas maksātnespējas procedūras gadījumā būtu bijuši labākā stāvoklī, ir jāsaņem kompensācija no VNF (29). Lai izvērtētu attieksmi pret kreditoriem un akcionāriem, ir jāveic atšķirīgas attieksmes novērtējums (sk. 3. izcēlumu). |
| --- | --- |

34.

3. izcēlums

Atšķirīgas attieksmes novērtējums

| Novērtējumu par atšķirīgu attieksmi noregulējuma gadījumā veic neatkarīgs vērtētājs pēc noregulējuma, lai noteiktu, vai akcionāriem un kreditoriem, attiecībā uz kuriem veiktas noregulējuma darbības, ir tiesības uz šādu kompensāciju. Novērtējums bieži vien tiek dēvēts par 3. novērtējumu. Atšķirīgas attieksmes novērtējumā tiek pieņemts, ka noregulējuma vietā attiecīgajai bankai būtu piemērota parastā maksātnespējas procedūra saskaņā ar valsts maksātnespējas tiesību aktiem no dienas, kad uzsākts noregulējums. Pēc tam tiek salīdzināta šāda scenārija ietekme uz kreditoriem un akcionāriem salīdzinājumā ar noregulējumu.







  Avots: | ERP veiktā VNM regulas analīze. |
| --- | --- |

Novērtējumu par atšķirīgu attieksmi noregulējuma gadījumā veic neatkarīgs vērtētājs pēc noregulējuma, lai noteiktu, vai akcionāriem un kreditoriem, attiecībā uz kuriem veiktas noregulējuma darbības, ir tiesības uz šādu kompensāciju. Novērtējums bieži vien tiek dēvēts par 3. novērtējumu. Atšķirīgas attieksmes novērtējumā tiek pieņemts, ka noregulējuma vietā attiecīgajai bankai būtu piemērota parastā maksātnespējas procedūra saskaņā ar valsts maksātnespējas tiesību aktiem no dienas, kad uzsākts noregulējums. Pēc tam tiek salīdzināta šāda scenārija ietekme uz kreditoriem un akcionāriem salīdzinājumā ar noregulējumu.

Avots:

| 35. | 2018. gada 13. jūnijā VNV paziņoja, ka ir saņēmusi neatkarīga vērtētāja Deloitte ziņojumu par atšķirīgas attieksmes novērtējumu BPE noregulējuma gadījumā. Pamatojoties uz šā novērtējuma iznākumu un iepriekšēju secinājumu par to, ka neviens kreditors nebūtu bijis labākā situācija, ja tiktu piemērota valsts maksātnespējas procedūra, 2018. gada 6. augustā VNV publicēja paziņojumu par savu sākotnējo lēmumu nemaksāt kompensāciju akcionāriem un kreditoriem, kurus skāra BPE noregulējums (30). VNV lēš, ka to ir apmēram 300 000 (31). |
| --- | --- |

35.

| 36. | VNV tad uzsāka “tiesības tikt uzklausītam” procesu (32) attiecībā uz iesaistītajiem kreditoriem un akcionāriem (sk. 6. attēlu). Tas deva iespēju reģistrētajām pusēm vai to pārstāvjiem laikposmā no 2018. gada 6. līdz 26. novembrim iesniegt rakstiskus komentārus par sākotnējo lēmumu nepiešķirt tām kompensāciju un tā pamatā esošo argumentāciju. VNV norādīja, ka tā pašlaik caurskata komentārus, ko saņēmusi no apmēram 12 000 reģistrētu atsevišķu personu (33), un atbilstīgi ņems tos vērā, pieņemot savu galīgo lēmumu par to, vai izmaksāt kompensāciju personām, kuras skāris noregulējums. |
| --- | --- |

36.

6. attēls

Bankas Banco Popular Español S.A. NCWO procesa īstenošanas grafiks

Image 6

| Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

Avots:

| 37. | Tā kā galīgais lēmums par kompensāciju nav pieņemts, VNV savos 2018. gada pārskatos neuzrādīja iespējamās saistības, kas attiecas uz NCWO principu. |
| --- | --- |

37.

Iespējamās saistības, kas saistītas ar banku iemaksām vienotajā noregulējuma fondā

| 38. | Eurozonā esošām bankām ir tiesisks pienākums veikt iemaksas vienotajā noregulējuma fondā (sk. 4. izcēlumu). |
| --- | --- |

38.

4. izcēlums

Vienotais noregulējuma fonds (VNF)

| Vienotā noregulējuma fonda mērķlīmenis banku savienībā līdz 2023. gada beigām ir noteikts vismaz 1 % apmērā no segto noguldījumu kopējās vērtības. Pamatojoties uz segtajiem noguldījumiem 2018. gada beigās, tam bija jāsasniedz 60 miljardi EUR. Lai sasniegtu šo mērķi, 2019. gadā ikgadējās iemaksas tika iekasētas no 3 186 bankām 7,8 miljardu EUR apmērā. Līdz 2019. gada jūlijam iekasētā kopsumma bija nepilni 33 miljardi EUR.







  Avots: | Vienotā noregulējuma valde. |
| --- | --- |

Vienotā noregulējuma fonda mērķlīmenis banku savienībā līdz 2023. gada beigām ir noteikts vismaz 1 % apmērā no segto noguldījumu kopējās vērtības. Pamatojoties uz segtajiem noguldījumiem 2018. gada beigās, tam bija jāsasniedz 60 miljardi EUR. Lai sasniegtu šo mērķi, 2019. gadā ikgadējās iemaksas tika iekasētas no 3 186 bankām 7,8 miljardu EUR apmērā. Līdz 2019. gada jūlijam iekasētā kopsumma bija nepilni 33 miljardi EUR.

Avots:

| 39. | Ex ante iemaksas par 2015. gadu aprēķināja un iekasēja VNI, un 2016. gada janvārī šīs iemaksas tika pārskaitītas VNV. Ikgadējās ex ante iemaksas gados līdz 2023. gadam tiek koriģētas, piemērojot atskaitījumus par summām, kas jau iemaksātas 2015. gadā. Dažas valstu noregulējuma iestādes nepārskaitīja VNV pilnas iemaksas par 2015. gadu saistībā ar valsts līmeņa noregulējuma darbībām līdz 2015. gada beigām. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kopš 2016. gada iemaksas ir aprēķinājusi pati VNV ciešā sadarbībā ar VNI. Katras bankas iemaksas tiek aprēķinātas, ņemot vērā nemainīgo iemaksu un riska līmenim pielāgoto iemaksu lielākām bankām. Vajadzīgo informāciju sniedz bankas ar VNI starpniecību. VNV katrai VNI nosūta standarta veidlapu, kurā iekļauta visa saistītā informācija par katru tās atbildības jomā esošo banku, tostarp maksājamo ex ante iemaksu apmērs, aprēķināšanas kārtība un bankas ievaddati. Pamatojoties uz VNV sniegto aprēķinu, VNI vāc iemaksas un pārskaita attiecīgās summas VNF, ko pārvalda VNV (sk. 7. attēlu). |
| --- | --- |

40.

7. attēls

Ex ante iemaksu vākšanas process un tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Image 7

| Avots: | ERP, pamatojoties uz tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

Avots:

| 41. | Vairākas bankas kopumā četrās dalībvalstīs ir ierosinājušas administratīvo procesu vai tiesvedību pret lēmumiem par to ex ante iemaksām. Vairākums banku iesniedza prasības pret attiecīgo VNI paziņojumu (34), jo tas ir banku veicamo maksājumu juridiskais pamats. Tādējādi 2019. gada 21. jūnijā valstu līmenī bija uzsākti 625 administratīvi procesi un tiesvedības pret ex ante iemaksām. Taču, tā kā iemaksas aprēķina un nosaka VNV, prasītāji uzsāka arī tiesvedību ES Tiesā pret VNV lēmumiem par 2016.–2018. gada ex ante iemaksām. 2019. gada 21. jūnijā tiesvedība joprojām notika 16 lietās. No tām 15 tika skatītas Vispārējā tiesā, bet viena bija VT nolēmuma apelācijas sūdzība, ko skatīja Tiesā. Papildus valsts tiesa bija iesniegusi pieprasījumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par ES tiesību aktu interpretāciju attiecībā uz ex ante iemaksām. (35) Tomēr nav nevienas prasības pret VNV. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kā izklāstīts iepriekš, sistēma, kas izveidota, lai aprēķinātu un iekasētu ex ante iemaksas VNF, paredz ES un dalībvalstu kopīgu atbildību. Tāpēc tiesvedība pret ex ante iemaksām rada sarežģītu problēmu – VNV lēmumu pārskatīšanu tiesā attiecībā uz iemaksām VNF (36). VNV iepriekš ir norādījusi, ka joprojām nav skaidrs, vai prasītāji var Eiropas līmenī ierosināt tiesvedību pret ex ante iemaksām. Ģenerāladvokāts savā 2019. gada 9. jūlija atzinumā par lietu C-414/18 norādīja, ka pamatojoties uz tiesu praksi, valsts tiesas nevar lemt par VNV pieņemto lēmumu, piemēram, VNV lēmumu par ex ante iemaksām, likumību un ka šajā jautājumā ekskluzīva kompetence ir ES Tiesai (37). Taču tiesisko noteiktību var nodrošināt tikai Tiesas galīgais spriedums. Tā kā šāds spriedums nav pieņemts, mūsu darba gaitā izdarītais pieņēmums šā ziņojuma sagatavošanas nolūkā ir tāds, ka administratīvie un tiesvedības procesi dalībvalstu līmenī, kas ierosināti pret VNI tiesiskajām darbībām, kā arī tiesvedība ES līmenī, kas ierosināta pret VNV tiesiskajām darbībām saistībā ar ex ante iemaksām VNF, var radīt iespējamu resursu aizplūdi. |
| --- | --- |

42.

| 43. | VNV savos galīgajos 2018. gada finanšu pārskatos uzrādīja iespējamās saistības, kas izriet no ex ante iemaksām saistībā ar ierosinātajiem tiesvedības procesiem VT. VNV novērtēja, ka septiņās lietās iespējamās saistības ir 50 miljoni EUR (38). Papildu pārredzamības nolūkā VNV informēja, ka 2018. gada beigās ES Tiesā tika apstrīdētas ex ante iemaksas 222,7 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Pienācīgas zināšanas par finanšu riskiem, kādiem pakļauta VNV, ir būtiskas, lai nodrošinātu pienācīgu riska pārvaldību un grāmatvedību. Pamatojoties uz mūsu 2018. gadā sniegtajiem ieteikumiem, VNV uzlaboja savu iekšējās kontroles sistēmu attiecībā uz iespējamām saistībām, kas rodas saistībā ar ex ante iemaksām, ja tiek ierosināta tiesvedība valsts līmenī. VNV prasa VNI iesniegt detalizētu ierosināto tiesvedību sarakstu saistībā ar ex ante iemaksām. VNI ir jāsniedz arī rakstisks apliecinājums par sniegto informāciju, kā arī jāsniedz novērtējums par tiesvedības sekmīga iznākuma iespējamību saistībā ar ex ante iemaksām. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no VNI, administratīvie procesi un tiesvedības ir ierosinātas saistībā ar četru VNI pieņemtiem lēmumiem par iemaksām. Taču trīs no četrām iesaistītajām VNI norādīja, ka, ņemot vērā
  42. punkt
  ā izklāstītās neskaidrības, kā arī to, ka nav saistītas tiesu prakses, tās nevar izvērtēt ierosināto tiesvedību sekmīga iznākuma iespējamību. Tikai viena VNI sniedza VNV sīki izstrādātu novērtējumu, secinot, ka resursu aizplūde tiesvedības rezultātā nebija maznozīmīga. Lai arī, pamatojoties uz VNI novērtējumu, VNV saistībā ar šo tiesvedību valsts līmenī informēja par iespējamām saistībām 40 miljonu EUR apmērā (39), tā nesniedza nekādas ziņas par iespējamām saistībām lietās, kas tiek skatītas visās trīs dalībvalstīs, kuru VNI norādīja, ka tās nevar veikt novērtējumu. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Palāta norāda, ka ir sarežģīti novērtēt precīzas riskam pakļautās summas. Šai sakarā ir uzlabojusies VNV veiktā ar ex ante iemaksām saistīto iespējamo saistību grāmatvedības uzskaite salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, kad kā iespējamās saistības tika uzrādītas tikai kopējās apstrīdētās summas, neveicot konkrētu gadījumu izvērtējumu. Pamatojoties uz pārbaudītajiem VNV sniegtajiem pierādījumiem, mēs secinām, ka VNV ieguldīja saprātīgas pūles, lai pārliecinātos, vai minētās lietas radīja iespējamās saistības, un atbilstīgi tās paziņoja. |
| --- | --- |

46.

| 47. | VNV uzrādīja ne tikai iespējamās saistības, kas saistītas ar ex ante iemaksām, bet arī ex ante iemaksu kopējās summas, par kurām ierosināti administratīvi procesi vai tiesvedība. To summa ir aptuveni 2 miljardi EUR, no kuriem 1,8 miljardi EUR ir saistīti ar valstu lietām un 222,7 miljoni EUR ir saistīti ar lietām Vispārējā tiesā (sk. 4. tabulu) Lai arī ir iespējams, ka tikai maza daļa no šīm summām tiks izmaksāta kā atlīdzība prasītājiem un ka tās kompensēs turpmākās ex ante iemaksas no visām bankām, kas ir VNV atbildības jomā, tā ir vispārīga informācija, kas ir noderīga ieinteresētajām personām.

  4. tabula


  Valsts līmenī apstrīdēto ex ante iemaksu VNF summu izmaiņas










  Gads, uz kuru attiecas iemaksas | Lietu skaits
  2019. g. maijs | Apstrīdētās summas
  2019. gada maijs
  (miljoni EUR) | Lietu skaits
  2018. g. maijs | Apstrīdētās summas
  2018. gada maijs
  (miljoni EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019. g. | 135 | 5,7 | Neattiecas | Neattiecas |
| 2018. g. | 114 | 586,8 | 122 | 597,1 |
| 2017. g. | 131 | 559,1 | 131 | 559,1 |
| 2016. g. | 240 | 562,9 | 241 | 565,5 |
| 2015. g. | 5 | 84,1 | 5 | 84,1 |
| KOPĀ | 625 | 1 765,9 | 499 | 1 805,8 |
| Avots: | ERP, pamatojoties uz VNV datiem; summas noapaļotas līdz tuvākajam miljonam. |

47.

4. tabula

Valsts līmenī apstrīdēto ex ante iemaksu VNF summu izmaiņas

Gads, uz kuru attiecas iemaksas

Lietu skaits

2019. g. maijs

Apstrīdētās summas

2019. gada maijs

(miljoni EUR)

Lietu skaits

2018. g. maijs

Apstrīdētās summas

2018. gada maijs

(miljoni EUR)

2019. g.

135

5,7

Neattiecas

Neattiecas

2018. g.

114

586,8

122

597,1

2017. g.

131

559,1

131

559,1

2016. g.

240

562,9

241

565,5

2015. g.

5

84,1

5

84,1

KOPĀ

625

1 765,9

499

1 805,8

Avots:

ERP, pamatojoties uz VNV datiem; summas noapaļotas līdz tuvākajam miljonam.

| 48. | Kā norādīts VNV pārskatā, ir jāpiezīmē, ka 198 miljoni EUR no apstrīdētās summas ir saistīti ar tiesvedību gan valstu tiesās, gan ES tiesās. Ja prasības tiks apmierinātas, attiecīgā summa vai tās daļa attiecīgā gadījumā tiks izmaksāta tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

48.

Iespējamās saistības, kas saistītas ar administratīvajām iemaksām

| 49. | Katru gadu VNV iekasē administratīvās iemaksas, lai finansētu savas darbības izmaksas. Deviņpadsmit iesaistīto dalībvalstu visām bankām, kuras ir VNM regulas piemērošanas jomā, ir pienākums segt VNV administratīvos izdevumus. 2018. gada janvārī stājās spēkā galīgā iemaksu sistēma Vienotā noregulējuma valdes administratīvajās izmaksās, un tika izveidota pastāvīga administratīvo iemaksu sistēma (40). Atšķirībā no ex ante iemaksām VNF administratīvās iemaksas netiek iekasētas ar VNI starpniecību, bet tās tieši iekasē VNV. Tās iekasē no banku grupas, savukārt ex ante iemaksas tiek iekasētas no katras vienības. Tādējādi to attiecīgajā kompetences jomā ir atšķirīgs banku skaits. |
| --- | --- |

49.

| 50. | VNV 2019. gada februārī aprēķināja gada administratīvās iemaksas 2019. finanšu gadam, pamatojoties uz ECB datiem 2017. gada beigās. Pamatojoties uz šiem aprēķiniem, VNV iesniedza bankām paziņojumus par to attiecīgajām iemaksām. Līdz 2019. gada marta beigām VNV no 2 660 bankām bija iekasējusi administratīvās iemaksas 88,8 miljonu EUR apmērā (sk. 5. tabulu). Nozīmīgas iestādes samaksāja aptuveni 95 % no šīm iemaksām. Iekasētā summa bija mazāka nekā 2018. gadā, un tās samazināšanos veicināja lielāku budžeta summu pārnešana no 2017. gada. Vajadzības gadījumā nākamajā aprēķinu veikšanas ciklā 2020. gada pirmajā ceturksnī iemaksas tiks pārrēķinātas, pamatojoties uz informāciju par iestāžu darbības jomas vai statusa izmaiņām kopš 2019. gada beigām.

  5. tabula


  VNV iekasētās administratīvās iemaksas | 2019. g. | 2018. g. | 2017. g. | 2016. g. | 2015. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Banku skaits | 2 660 | 2 729  (*1) | 2 819  (*1) | 2 963  (*1) | 3 060  (*1) |
| Kopējā samaksātā summa
  (miljoni EUR) | 88,8 | 91,4 | 83,0 | 56,7 | 21,8 |
| Avots: | VNV; summas noapaļotas līdz tuvākajam miljonam. |

50.

5. tabula

VNV iekasētās administratīvās iemaksas

2019. g.

2018. g.

2017. g.

2016. g.

2015. g.

Banku skaits

2 660

2 729  (*1)

2 819  (*1)

2 963  (*1)

3 060  (*1)

Kopējā samaksātā summa

(miljoni EUR)

88,8

91,4

83,0

56,7

21,8

Avots:

VNV; summas noapaļotas līdz tuvākajam miljonam.

| 51. | Administratīvo iemaksu paziņojumus sešu nedēļu laikā var pārsūdzēt VNV Pārsūdzību izskatīšanas grupai (41). Pārsūdzību izskatīšanas grupas lēmumus var apstrīdēt VT. 2018. gadā bankas iesniedza trīs apelācijas sūdzības pret paziņojumiem par administratīvajām iemaksām. Lai arī Pārsūdzību izskatīšanas grupa noraidīja visas trīs pārsūdzības, vienā lietā tā norādīja, ka VNV nākamajā ciklā būtu jāpārrēķina administratīvās iemaksas, kas prasītājam jāmaksā par 2018. gadu, un jāatlīdzina iegūtās summas (42). Apelācijas iesniedzēja banka 2018. gadā zaudēja savu bankas darbības licenci. Tādēļ pienākums veikt administratīvās iemaksas uz to neattiecās par vairākiem 2018. gada mēnešiem. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kā paredzēts regulējumā, VNV, aprēķinot 2019. gada administratīvās iemaksas, pārrēķināja to banku 2018. gada iemaksas, kuru darbības joma vai statuss 2018. gadā mainījās (43), pamatojoties uz ECB datiem 2019. gada janvārī. 2019. gada 21. jūnijā nebija ierosināta neviena apelācijas sūdzība vai tiesvedība saistībā ar administratīvajām iemaksām. Attiecīgi VNV neuzrādīja nekādas iespējamās saistības, kas saistītas ar administratīvajām iemaksām. |
| --- | --- |

52.

Papildu informācija par tiesvedību

| 53. | Pret VNV un VNI ierosinātie tiesvedības procesi rada gan finansiālās izmaksas, gan arī prasa cilvēkresursus. Izmaksas būs tieši jāsedz šīm iestādēm un attiecīgi visām bankām ar to iemaksu starpniecību. 2018. gadā VNV uzņēma saistības par 5 miljoniem EUR par ārējiem juridiskiem pakalpojumiem, kas saistīti ar tiesvedību nākamajos gados. 2018. gada beigās no četrpadsmit darbiniekiem VNV Juridiskajā dienestā seši darbinieki nodarbojās ar tiesvedību. 2019. gadā vēl trīs darbinieki bija jāpieņem darbā to darbinieku grupā, kuri nodarbojās ar tiesvedību. |
| --- | --- |

53.

II daļa.   Komisijas iespējamās saistības

| 54. | Eiropas Komisija ir apstiprinājusi, ka 2018. gada 31. decembrī nepastāvēja iespējamās saistības, kas izrietētu no tās uzdevuma saskaņā ar VNM regulu. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Atbilstoši ES tiesu praksei (44) tādām ES aģentūrām kā VNV var deleģēt tikai izpildu pilnvaras, un tādējādi tām deleģētā rīcības brīvība ir ierobežota. Tādēļ saskaņā ar VNM regulu noregulējuma shēma stājas spēkā tikai tad, ja Komisija to apstiprina. Komisija var iebilst pret jebkuru ierosinātās noregulējuma shēmas rīcības brīvības aspektu. Ja Komisija iebilst pret noregulējuma shēmu sabiedrības interešu kritērija dēļ vai pieprasa būtiskas VNF izmantošanas izmaiņas, tai jāiesniedz visas šādas izmaiņas Padomei (45). |
| --- | --- |

55.

| 56. | 2017. gada 7. jūnijā Komisija apstiprināja pirmo noregulējuma shēmu (46), kuru bija pieņēmusi VNV. Saistībā ar šo shēmu pret Komisiju Vispārējā tiesā ir uzsāktas 30 tiesvedības (47). Visi 30 prasītāji ierosināja prasības par Komisijas lēmuma atcelšanu, taču astoņi prasītāji ierosināja arī prasības par zaudējumu atlīdzināšanu. Šīs lietas joprojām tiek skatītas, un VT spriedumu vēl nav pieņēmusi. Tā kā BPE noregulējums neietvēra nekādu publiskā finansējuma atbalstu vai VNF izmantošanu (sk.
  2. punktu
  ), Komisija neveica nedz valsts atbalsta, nedz arī Fonda atbalsta novērtējumu. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Tāpat kā 2017. gada pārskatos, Komisija, pamatojoties uz savu grāmatvedības novērtējumu, nolēma attiecībā uz šīm lietām nekādas iespējamās saistības neuzrādīt. Viens no grāmatvedības novērtējumā norādītājiem iemesliem ir tāds, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, neviens prasītājs nav pietiekamā mērā pierādījis Komisijas ārpuslīgumisko atbildību. Konkrēti, Komisija norādīja, ka nav pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru personām tiek piešķirtas tiesības (sk.
  21. punktu
  ). Tādēļ Komisija uzskata, ka resursu aizplūdes varbūtība saistībā ar tās apstiprinājuma lēmumu ir maznozīmīga. Komisija arī norādīja, ka neviens prasītājs nevarēja būt cietis zaudējumus, ņemot vērā to, ka noregulējuma alternatīva būtu bijusi maksātnespēja saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Visiem akcionāriem vai kreditoriem, kuri būtu labākā situācijā, ja tiktu īstenota maksātnespējas procedūra, tiks izmaksāta kompensācija atbilstīgi īstenotajai procedūrai “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” (sk.
  34.–37. punktu
  ). Tādēļ Komisija norādīja, ka, pamatojoties uz tās vispusīgo pieredzi, finanšu risks, kas var rasties saistībā ar šīm lietām, ir maznozīmīgs. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Pamatojoties uz izlases pārbaudi, mēs konstatējām, ka daži prasītāji bija apgalvojuši, ka ir atbilstība nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai iestātos Savienības ārpuslīgumiskā atbildība. Mēs norādām, ka šajā posmā patiešām ir grūti jebko prognozēt, ņemot vērā to, ka noregulējuma tiesiskais satvars ir relatīvi jauns un veido sarežģītu, specifisku un bezprecedenta tiesību sistēmu. Mēs tomēr neguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā Komisijas novērtējumam. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Pret Komisiju bija ierosinātas ne tikai lietas saistībā ar BPE noregulējumu, bet arī divas tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām VNF. Abos gadījumos atbildētājs ir Komisija kopā ar VNV. Viena no lietām patlaban tiek skatīta VT, savukārt otrā lieta ir saistīta ar prejudiciālu nolēmumu un to skata Tiesa. Mēs piekrītam Komisijas novērtējumam, ka iespējamo saistību uzrādīšana saistībā ar šīm lietām nav vajadzīga. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Palāta norāda, ka Komisijas Juridiskais dienests īsteno atbilstīgu procesu, lai izvērtētu varbūtību katrā lietā atsevišķi un sniegtu iemeslus un pamatā esošo argumentāciju. Process nodrošina grāmatvedim vajadzīgos novērtējumus, lai uzrādītu jebkādas iespējamās saistības vai uzkrājumus, kas izriet no tiesvedības procesiem. |
| --- | --- |

60.

III daļa.   Padomes iespējamās saistības

| 61. | Mēs saņēmām apliecinājuma vēstuli no Padomes grāmatveža, kurā bija minēts, ka 2018. gada 31. decembrī Padomei nebija iespējamo saistību, kas izriet no VNM regulā paredzēto tās uzdevumu īstenošanas. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Komisija, pamatojoties uz VNV ierosinātās noregulējuma shēmas novērtējumu, var iebilst pret noregulējuma shēmu. Ja iebildums saistīts ar sabiedrības interešu kritēriju vai prasa veikt būtiskas izmaiņas VNF izmantošanā, Komisijai šādas izmaiņas jāierosina Padomei (sk.
  55. punktu
  ). Līdz šim Padome nav bijusi iesaistīta neviena noregulējuma lēmuma pieņemšanā. Taču 2017. gada beigās pret to tika ierosināts viens tiesvedības process saistībā ar BPE. 2018. gadā tika pieņemts nolēmums, ka šī lieta nav pieņemama, ciktāl tā attiecas uz Padomi (48). Tādējādi Padomei iespējamās saistības nav radušās. |
| --- | --- |

62.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 63. | Palāta norāda, ka šajā posmā jebkādu prognožu izdarīšanu saistībā ar tiesvedības procesu pret VNV, Komisiju un Padomi iznākumu apgrūtina tas, ka noregulējuma tiesiskais satvars ir salīdzinoši jauns un rada sarežģītu, specifisku un bezprecedenta tiesību sistēmu. Taču mēs neguvām pierādījumus, kas būtu pretrunā VNV, Komisijas un Padomes veiktajiem novērtējumiem par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no VNM regulā paredzēto to uzdevumu īstenošanas (sk. attiecīgi
  26.
  ,
  46.
  ,
  58.
  ,
  59.
  un
  62. punktu
  ). Tomēr mēs konstatējām vairākus trūkumus, kas vadībai jāņem vērā. |
| --- | --- |

63.

| 64. | 2018. gada galīgo pārskatu sagatavošanas nolūkā VNV Juridiskais dienests saimniecisko resursu aizplūdes varbūtību saistībā ar ierosinātajām BPE lietām novērtēja kā “maznozīmīgu”, un tādēļ VNV nekādas iespējamās saistības neuzrādīja. Tomēr novērtējums “maznozīmīgs” nebija pamatots ne ar iemesliem, ne ar pamatā esošu argumentāciju (sk.
  25. punktu
  ). Salīdzinājumā Komisija novērtēja varbūtības saistībā ar atsevišķām tiesvedības lietām un norādīja sava novērtējuma iemeslus (sk.
  60. punktu
  ). |
| --- | --- |

64.

1. ieteikums

Resursu aizplūdes varbūtības iekšējais novērtējums

| Vērtējot tiesvedības izraisītu ekonomisko resursu aizplūdes varbūtību, VNV attiecībā uz katru gadījumu jāietver pienācīgi iemesli un pamatā esoša argumentācija.

  Izpildes termiņš: VNV 2019. gada pārskatu iesniegšana |
| --- |

Vērtējot tiesvedības izraisītu ekonomisko resursu aizplūdes varbūtību, VNV attiecībā uz katru gadījumu jāietver pienācīgi iemesli un pamatā esoša argumentācija.

Izpildes termiņš: VNV 2019. gada pārskatu iesniegšana

| 65. | Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem VNV ir uzlabojusi savu iespējamo saistību, kas saistītas ar ex ante iemaksām fondā, grāmatvedības uzskaiti. VNV ir pielāgojusi savu pieeju, lai nodrošinātu precīzākas aplēses par iespējamām saistībām, kas izriet no tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām (sk.
  46. punktu
  ). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Taču joprojām nav skaidrības par juridisko problēmu ietekmi valstu un ES līmenī (sk.
  42. punktu
  ). Juridiskās nenoteiktības apstākļos VNV ir uzlabojusi savu iekšējās kontroles sistēmu valsts līmenī skatīto lietu uzraudzībai. Neskatoties uz to, trīs no četrām VNI informēja VNV, ka tās nevarēja izvērtēt resursu aizplūdes varbūtību saistībā ar valsts līmeņa tiesvedību pret VNI lēmumiem par ex ante iemaksām. Lai gan šīs trīs VNI norādīja, ka nevarēja izvērtēt varbūtību, VNV neuzrādīja nekādas iespējamās saistības attiecībā uz šīm lietām (sk.
  44.
  un
  45. punktu
  ). |
| --- | --- |

66.

2. ieteikums

Valsts līmenī skatītām lietām atbilstošo iespējamo saistību uzrādīšana

| Ja resursu aizplūdes varbūtību nevar noteikt tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām dēļ, aizplūdi nevar izslēgt un iespējamās saistības jāuzrāda.
  Šis ieteikums īstenojams, ņemot vērā norises saistībā ar tiesvedību (sk.
  42. punktu
  ).

  Izpildes termiņš: VNV 2019. gada pārskatu iesniegšana |
| --- |

Ja resursu aizplūdes varbūtību nevar noteikt tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām dēļ, aizplūdi nevar izslēgt un iespējamās saistības jāuzrāda.

Šis ieteikums īstenojams, ņemot vērā norises saistībā ar tiesvedību (sk.
  42. punktu
  ).

Izpildes termiņš: VNV 2019. gada pārskatu iesniegšana

Šo ziņojumu 2019. gada 12. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Alex Brenninkmeijer.

Revīzijas palātas vārdā

priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Termins “banka” šajā ziņojumā attiecas uz VNM regulas 2. pantā definētajām vienībām.

1

(2)  To banku sarakstu, kurām VNV ir noregulējuma iestāde, var aplūkot šeit: https://srb.europa.eu/en/content/banks-under-srbs-remit

2

(3)  VNM regula, 18. pants.

3

(4)  VNM regula, 92. panta 8. punkts.

4

(5)  VNM regula, 92. panta 4. punkts.

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715, 98. panta 4. punkts.

6

(7)  ERP gada pārskati par 2018. finanšu gadu.

7

(8)  Gada ziņojums par ES aģentūrām par 2018. finanšu gadu, 3.35. iedaļa.

8

(9)  Pamatojoties uz Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 104. panta 1. punktu, gada pārskatus pārbauda privāts ārējais revidents. ERP ņem vērā privātā ārējā revidenta veikto revīzijas darbu, lai sagatavotu savu īpašo gada ziņojumu par Savienības struktūru, kā to pieprasa LESD 287. panta 1. punkts.

9

(10)  Sk. LESD 287. panta 3. punktu un VNM regulas 92. panta 8. punktu.

10

(11)  Šis bija mūsu pirmais ieteikums ziņojumā par 2017. gada iespējamām saistībām.

11

(12)  Sk. VNM regulas 76. pantu.

12

(13)  LESD 263. pants paredz, ka tiesvedība jāuzsāk divos mēnešos pēc tam, kad vai nu tiesību akts publicēts, vai darīts zināms attiecīgai personai, vai, ja tas nenotiek, tad no dienas, kad tas šai personai kļuvis zināms.

13

(14)  Sk. Direktīvas 2014/59/ES 85. panta 4. punktu.

14

(15)  LESD, 268. pants, VNM regula, 87. panta 5. punkts, un Tiesas Statūti, 46. pants.

15

(16)  LESD, 277. pants.

16

(17)  Izņēmuma apstākļos šo termiņu var pagarināt pēc atbildētāja pamatota lūguma saskaņā ar Vispārējās tiesas reglamenta 81. pantu (OV L 105, 23.4.2015., 1. lpp.). Termiņš tika pagarināts lielākajā daļā tiesvedības procesu saistībā ar BPE noregulējumu.

17

BPE

(18)  Eiropas Savienības Tiesa: 2018. gada ziņojums, 18. lpp.

18

(19)  VNV 2018. gada pārskats, 5.4.1. iedaļa.

19

(20)  2019. gada 25. oktobrī VT noraidīja prasību izmēģinājuma lietā T-557/17 kā nepieņemamu.

20

(21)  VNM regula paredz, ka bankas parasti likvidē atbilstoši valsts maksātnespējas procedūrai. Izņēmums ir noregulējums, ja tas ir sabiedrības interesēs.

21

(22)  ECB 23. februārī pieņēma novērtējumu “kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga”: https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.2019_FOLTF_assessment_ABLV_Bank_AS~48046b4adb.en.pdf

22

(23)  VNV gada galīgie pārskati, J) 35. lpp.

23

(24)  VNM regula, 87. panta 4. punkts.

24

(25)  FROB pārvaldības komiteja 2017. gada 7. jūnijā pieņēma lēmumu par Banco Popular Español S.A.: http://www.frob.es/en/Lists/Contenidos/Attachments/419/ProyectodeAcuerdoreducido_EN_v1.pdf

25

FROB

Banco Popular Español S.A.

(26)  Atsevišķus VNV lēmumus, piemēram, par administratīvajām iemaksām un piekļuvi dokumentiem, var pārsūdzēt VNV Pārsūdzību izskatīšanas grupai, pamatojoties uz VNM regulas 85. pantu.

26

(27)  ESPH, 17. panta 1. punkts.

27

(28)  VNM regula, 15. panta 1. punkta g) apakšpunkts.

28

(29)  VNM regula, 20. panta 16. punkts un 76. panta 1. punkta e) apakšpunkts.

29

(30)  Vienotā noregulējuma valdes 2018. gada 2. augusta paziņojums par tās sākotnējo lēmumu piešķirt vai nepiešķirt kompensācijas tiem akcionāriem un kreditoriem, kurus skar noregulējuma darbības, kas veiktas attiecībā uz Spānijas Tautas banku (Banco Popular Español S.A.), un par procesa, kas paredz tiesības tikt uzklausītam, sākšanu (SRB/EES/2018/132).

30

Banco Popular Español S.A

(31)  VNV 2018. gada pārskats, 16. zemsvītras piezīme, 32. lpp.

31

(32)  Pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

32

(33)  VNV 2018. gada pārskats, 32. lpp.

33

(34)  Atkarībā no iesaistīto dalībvalstu tiesiskā regulējuma VNI informē bankas ar administratīviem aktiem, lēmumiem vai paziņojumiem.

34

(35)  Pamatojoties uz LESD 267. pantu, dalībvalstu tiesas var lūgt prejudiciālus nolēmumus par ES tiesību aktu interpretāciju.

35

(36)  Ģenerāladvokāta Campos Sánchez-Bordona atzinums, kas 2019. gada 9. jūlijā sniegts lietā C-414/18, 26. punkts.

36

Campos Sánchez-Bordona

(37)  Ģenerāladvokāta Campos Sánchez-Bordona atzinums, kas 2019. gada 9. jūlijā sniegts lietā C-414/18, 29.–31. punkts.

37

Campos Sánchez-Bordona

(38)  VNV gada pārskats, 34. lpp.

38

(39)  VNV gada pārskats, 33. lpp.

39

(40)  EK Deleģētā regula (ES) 2017/2361.

40

(*1)  Attiecībā uz 2015.–2018. gadu banku skaits atspoguļo gada vidējo skaitu, jo šo gadu iemaksas tika pārrēķinātas 2018. gadā, kad galīgā sistēma stājās spēkā; administratīvo iemaksu aprēķinā 2015. gada summā ir ietverta 2014. novembra un decembra summa.

*1

(41)  VNM regula, 85. panta 3. punkts.

41

(42)  VNV Pārsūdzību izskatīšanas grupas 2018. gada 13. augusta lēmums lietā 04/18, 16. punkts.

42

(43)  Tas notiek, ja banka tiek pārkvalificēta par “mazāk nozīmīgu” vai “nozīmīgu” vai ja banka pazaudē bankas darbības licenci.

43

(44)  Meroni doktrīna, kas noteikta lietās 9/56 un 10/56, Meroni & Co, Industrie Metallurgiche/Augstā iestāde, [1957–1958] ECR 133 un lietā C-270/12, Apvienotā Karaliste/Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome, [ECLI:EU:C:2014:18].

44

Meroni & Co, Industrie Metallurgiche

(45)  VNM regula, 18. panta 7. punkts.

45

(46)  Noregulējuma shēmas apstiprināšana attiecībā uz Banco Popular Español S.A. (BPE).

46

Banco Popular Español S.A

BPE

(47)  Tikai vienā no šīm 30 lietām Komisija bija vienīgā atbildētāja.

47

(48)  Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2018. gada 14. jūnija rīkojums – Cambra Abaurrea/Parlaments un citi (lieta T‐553/17).

48

Cambra Abaurrea

---

PIELIKUMS

Iepriekšējā gadā sniegto ieteikumu pēcpārbaude

| Gads | Ieteikums | Statuss | Plašāka informācija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | VNV jāizstrādā sīki grāmatvedības norādījumi. Grāmatvedības norādījumos jāapraksta arī uzkrājumu veidošana tiesāšanās izdevumu segšanai. | Izpildīts | VNV ir pieņēmusi iekšējos grāmatvedības norādījumus, pamatojoties uz attiecīgajiem standartiem. |
| 2017 | VNV jāievieš pienācīgs process, tostarp IT sistēma, kas nodrošinātu, ka visa veida iespējamās saistības pienācīgi uzskaita un iekļauj ziņojumos. VNI ir jābūt piekļuvei šai IT sistēmai, lai attiecīgi uzskaitītu iespējamās saistības. | Izpildīts | Lai gan VNV vēl nav ieviesusi īpašu IT sistēmu, tā ir izveidojusi iekšējās kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstīgas informācijas saņemšanu no VNI. |
| 2018 | Ņemot vērā, ka pieaug iespējamo saistību tiesvedību skaits un to sarežģītība, ERP atkārto savu ieteikumu no iepriekšējā gada ziņojuma. VNV jāpabeidz un jāapstiprina savu grāmatvedības norādījumu projekts. Grāmatvedības norādījumi pilnībā jāpiemēro 2018. gada pārskatiem, un tajos jāapraksta uzkrājumi tiesāšanās izdevumiem vai informācijas atklāšana par tiem. | Izpildīts | VNV apstiprināja un piemēroja savus grāmatvedības norādījumus administratīvajām apelācijām un tiesas lietām. |
| 2018 | Pamatojoties uz pieejamiem datiem, tādiem kā skaitļos izsakāmi prasījumi, tiesas nolēmumi un vēsturiskie dati, VNV un Komisijai ir rūpīgi jāpārvērtē situācija attiecībā uz saviem 2018. gada pārskatiem. Šis novērtējums jāveic saskaņā ar ES 10. grāmatvedības noteikumu par uzkrājumiem, iespējamām saistībām un iespējamiem aktīviem. | Izpildīts | VNV ir pielāgojusi savu pieeju, lai nodrošinātu precīzākas aplēses par iespējamām saistībām, kas izriet no tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām.
  Komisija savas iespējamās saistības izvērtēja, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Taču joprojām nav tiesu prakses saistībā ar konkrētām prasībām. |
| 2018 | Saskaņā ar iekšējās kontroles standartiem VNV jāizveido pienācīgas procedūras un kontroles mehānismi, lai nodrošinātu, ka no valstu noregulējuma iestādēm saņemtā informācija ir precīza, pilnīga un savlaicīga. Turklāt tai jānodrošina pienācīga revīzijas taka, lai ERP varētu veikt savus obligātos revīzijas uzdevumus. | Izpildīts | VNV ir nodrošinājusi pienācīgus norādījumus un veidnes VNI, lai tās varētu izvērtēt attiecīgās riskam pakļautās summas. |

Gads

Ieteikums

Statuss

Plašāka informācija

2017

VNV jāizstrādā sīki grāmatvedības norādījumi. Grāmatvedības norādījumos jāapraksta arī uzkrājumu veidošana tiesāšanās izdevumu segšanai.

Izpildīts

VNV ir pieņēmusi iekšējos grāmatvedības norādījumus, pamatojoties uz attiecīgajiem standartiem.

2017

VNV jāievieš pienācīgs process, tostarp IT sistēma, kas nodrošinātu, ka visa veida iespējamās saistības pienācīgi uzskaita un iekļauj ziņojumos. VNI ir jābūt piekļuvei šai IT sistēmai, lai attiecīgi uzskaitītu iespējamās saistības.

Izpildīts

Lai gan VNV vēl nav ieviesusi īpašu IT sistēmu, tā ir izveidojusi iekšējās kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstīgas informācijas saņemšanu no VNI.

2018

Ņemot vērā, ka pieaug iespējamo saistību tiesvedību skaits un to sarežģītība, ERP atkārto savu ieteikumu no iepriekšējā gada ziņojuma. VNV jāpabeidz un jāapstiprina savu grāmatvedības norādījumu projekts. Grāmatvedības norādījumi pilnībā jāpiemēro 2018. gada pārskatiem, un tajos jāapraksta uzkrājumi tiesāšanās izdevumiem vai informācijas atklāšana par tiem.

Izpildīts

VNV apstiprināja un piemēroja savus grāmatvedības norādījumus administratīvajām apelācijām un tiesas lietām.

2018

Pamatojoties uz pieejamiem datiem, tādiem kā skaitļos izsakāmi prasījumi, tiesas nolēmumi un vēsturiskie dati, VNV un Komisijai ir rūpīgi jāpārvērtē situācija attiecībā uz saviem 2018. gada pārskatiem. Šis novērtējums jāveic saskaņā ar ES 10. grāmatvedības noteikumu par uzkrājumiem, iespējamām saistībām un iespējamiem aktīviem.

Izpildīts

VNV ir pielāgojusi savu pieeju, lai nodrošinātu precīzākas aplēses par iespējamām saistībām, kas izriet no tiesvedības saistībā ar ex ante iemaksām.

Komisija savas iespējamās saistības izvērtēja, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Taču joprojām nav tiesu prakses saistībā ar konkrētām prasībām.

2018

Saskaņā ar iekšējās kontroles standartiem VNV jāizveido pienācīgas procedūras un kontroles mehānismi, lai nodrošinātu, ka no valstu noregulējuma iestādēm saņemtā informācija ir precīza, pilnīga un savlaicīga. Turklāt tai jānodrošina pienācīga revīzijas taka, lai ERP varētu veikt savus obligātos revīzijas uzdevumus.

Izpildīts

VNV ir nodrošinājusi pienācīgus norādījumus un veidnes VNI, lai tās varētu izvērtēt attiecīgās riskam pakļautās summas.

---

VIENOTĀS NOREGULĒJUMA VALDES ATBILDES

Revīzijas tvērums un pieeja

| 11. | VNV piešķīra Eiropas Revīzijas palātai piekļuvi visiem pieprasītajiem dokumentiem. VNV vēlas apspriest turpmāko sadarbības kārtību ar Eiropas Revīzijas palātu, taču vēlas norādīt, ka Revīzijas palāta nav vienlīdzīgā situācijā ar VNV personālu vai ārējiem padomdevējiem, tāpēc būtu jāparedz atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas aizsardzību. |
| --- | --- |

11.

Secinājumi un ieteikumi

1. ieteikums

VNV piekrīt šim ieteikumam. Veicot lietu iekšējo novērtējumu, VNV vajadzības gadījumā iekļaus atbilstošu pamatojumu un argumentus par katru kategoriju.

2. ieteikums

VNV pieņem ieteikumu izpaust iespējamās saistības attiecībā uz lietām, kad nav iespējams ticami paredzēt iznākumu.

Tomēr, attīstoties spēkā esošajai tiesvedībai, arvien samazinās lietas, kad izejošās resursu plūsmas varbūtību nevar ticami novērtēt.

---

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija ir ņēmusi vērā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu.

---

PADOMES ATBILDE

53.

2018. finanšu pārskata gadā Eiropas Savienības Padomes un Eiropadomes finanšu pārskatos nebija reģistrētas nekādas iespējamās saistības saskaņā ar VNM regulas 92. panta 4. punktu.

---

REVĪZIJAS DARBA GRUPA

Pamatojoties uz 92. panta 4. punktu Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienotu noregulējuma mehānismu, ERP katru gadu sagatavo ziņojumu par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no šajā regulā paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Komisijas un Padomes uzdevumu īstenošanas.

Šo ziņojumu sagatavoja ERP locekļa Alex Brenninkmeijer vadītā IV apakšpalāta, kuras pārziņā ir to izdevumu jomu revīzija, kas attiecas uz tirgu regulējumu un konkurētspējīgu ekonomiku. Šo revīziju vadīja ERP locekle Ildikó Gáll-Pelcz, un viņai palīdzēja locekļa biroja vadītājs Zoltán Lovas, direktore Joanna Metaxopoulou, atbildīgais vadītājs Zacharias Kolias, darbuzdevuma vadītājs Matthias Blaas, revidenti Shane Enright un Carlos Soler Ruiz, kā arī juridiskā padomniece Andreea-Maria Feipel-Cosciug.

---