# Az Európai Unió C 270/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 270 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. október 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 270

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. október 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2008/C 270/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai adatvédelmi biztos

2008/C 270/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 270/02 | A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása | 8 |
| 2008/C 270/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 270/02

A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása

8

2008/C 270/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 270/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 17 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 270/08 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 270/07

Euro-átváltási árfolyamok

17

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 270/08

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

24

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 270/12 | Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-amin behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 26 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 270/13 | Állami támogatás – Románia – Állami támogatás C 39/08 (ex N 148/08) – A Ford Craiova, Románia részére nyújtandó képzési támogatásra vonatkozóan – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 29 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 270/12

Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-amin behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

26

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 270/13

Állami támogatás – Románia – Állami támogatás C 39/08 (ex N 148/08) – A Ford Craiova, Románia részére nyújtandó képzési támogatásra vonatkozóan – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 270/14

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai adatvédelmi biztos

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatról

(2008/C 270/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, és

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

1.   BEVEZETÉS

A belső piaci információs rendszer

| 1. | A belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: IMI) olyan információtechnológiai eszköz, amely lehetővé teszi a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy a belső piaci jogszabályok végrehajtása keretében információt cseréljenek egymással. Az IMI finanszírozása az IDABC-program (Páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása) keretében történik (1). |
| --- | --- |

1.

A belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: IMI) olyan információtechnológiai eszköz, amely lehetővé teszi a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy a belső piaci jogszabályok végrehajtása keretében információt cseréljenek egymással. Az IMI finanszírozása az IDABC-program (Páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtása) keretében történik (1).

| 2. | Az IMI a belső piaci jogi szabályozás több területét támogató általános rendszerként jött létre, és a tervek szerint alkalmazása a jövőben számos jogterület támogatására ki fog terjedni. Kezdetben az IMI a 2005/36/EK irányelvnek (2) (a szakmai képesítésekről szóló irányelv) a kölcsönös segítségnyújtásról szóló rendelkezéseit fogja támogatni. 2009. decemberétől pedig a 2006/123/EK irányelv (3) (a szolgáltatásokról szóló irányelv) közigazgatási együttműködési rendelkezéseinek támogatását is szolgálja. |
| --- | --- |

2.

Az IMI a belső piaci jogi szabályozás több területét támogató általános rendszerként jött létre, és a tervek szerint alkalmazása a jövőben számos jogterület támogatására ki fog terjedni. Kezdetben az IMI a 2005/36/EK irányelvnek (2) (a szakmai képesítésekről szóló irányelv) a kölcsönös segítségnyújtásról szóló rendelkezéseit fogja támogatni. 2009. decemberétől pedig a 2006/123/EK irányelv (3) (a szolgáltatásokról szóló irányelv) közigazgatási együttműködési rendelkezéseinek támogatását is szolgálja.

A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport véleménye és az adatvédelmi biztos bevonása

| 3. | Az Európai Bizottság 2007 tavaszán felkérte a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoportot (a továbbiakban: munkacsoport), hogy vizsgálja felül az IMI adatvédelmi vonatkozásait. A munkacsoport 2007. szeptember 20-án nyilvánított véleményt (4) az IMI adatvédelmi vetületeiről. A munkacsoport véleménye alátámasztotta a Bizottság azon szándékát, hogy az IMI adatvédelmi vonatkozásainak szabályozásáról szóló határozatot fogadjon el, és konkrétabb jogalapot biztosítson az IMI keretében folytatott adatcserének. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság 2007 tavaszán felkérte a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoportot (a továbbiakban: munkacsoport), hogy vizsgálja felül az IMI adatvédelmi vonatkozásait. A munkacsoport 2007. szeptember 20-án nyilvánított véleményt (4) az IMI adatvédelmi vetületeiről. A munkacsoport véleménye alátámasztotta a Bizottság azon szándékát, hogy az IMI adatvédelmi vonatkozásainak szabályozásáról szóló határozatot fogadjon el, és konkrétabb jogalapot biztosítson az IMI keretében folytatott adatcserének.

| 4. | Az adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság az IMI-határozat megszövegezése előtt kikérte a munkacsoport véleményét. Az adatvédelmi biztos aktívan részt vett az IMI-vel foglalkozó alcsoport munkájában, és támogatja a munkacsoport véleményében foglalt megállapításokat. Üdvözli továbbá, hogy a Bizottság informális konzultációt folytatott az adatvédelmi biztossal az IMI-határozat elfogadását megelőzően. Ez lehetőséget nyújtott arra, hogy az adatvédelmi biztos még a határozat elfogadása előtt ajánlásokat adjon, amire annál is inkább szükség volt, mert az eljárás a Bizottság saját határozatát érintette, és nem a Tanács és az Európai Parlament részvételével folyó jogalkotási eljárást megalapozó bizottsági javaslatról volt szó. |
| --- | --- |

4.

Az adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság az IMI-határozat megszövegezése előtt kikérte a munkacsoport véleményét. Az adatvédelmi biztos aktívan részt vett az IMI-vel foglalkozó alcsoport munkájában, és támogatja a munkacsoport véleményében foglalt megállapításokat. Üdvözli továbbá, hogy a Bizottság informális konzultációt folytatott az adatvédelmi biztossal az IMI-határozat elfogadását megelőzően. Ez lehetőséget nyújtott arra, hogy az adatvédelmi biztos még a határozat elfogadása előtt ajánlásokat adjon, amire annál is inkább szükség volt, mert az eljárás a Bizottság saját határozatát érintette, és nem a Tanács és az Európai Parlament részvételével folyó jogalkotási eljárást megalapozó bizottsági javaslatról volt szó.

A Bizottság 2008/49/EK határozata

| 5. | A Bizottság 2007. december 12-én elfogadta a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2008/49/EK határozatot (az IMI-határozat). A határozat elkészítésekor figyelembe vették az adatvédelmi biztos és a munkacsoport néhány ajánlását. Ezenkívül pontosították a jogalapot is. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság 2007. december 12-én elfogadta a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2008/49/EK határozatot (az IMI-határozat). A határozat elkészítésekor figyelembe vették az adatvédelmi biztos és a munkacsoport néhány ajánlását. Ezenkívül pontosították a jogalapot is.

Az adatvédelmi biztos általános véleménye az IMI-ről

| 6. | Az adatvédelmi biztos általánosságban kedvezően nyilatkozik az IMI-ről. Támogatja a Bizottság azon célját, hogy az információcsere számára elektronikus rendszert hozzon létre, és szabályozza annak adatvédelmi vonatkozásait. Egy ilyen célirányos rendszer nem csak az együttműködés hatékonyságát fokozhatja, hanem az alkalmazandó adatvédelmi törvények betartásához is hozzájárulhat. Mindennek módja egy olyan világos keret kialakítása, amely meghatározza, hogy mely információ kivel és milyen feltételekkel cserélhető ki. |
| --- | --- |

6.

Az adatvédelmi biztos általánosságban kedvezően nyilatkozik az IMI-ről. Támogatja a Bizottság azon célját, hogy az információcsere számára elektronikus rendszert hozzon létre, és szabályozza annak adatvédelmi vonatkozásait. Egy ilyen célirányos rendszer nem csak az együttműködés hatékonyságát fokozhatja, hanem az alkalmazandó adatvédelmi törvények betartásához is hozzájárulhat. Mindennek módja egy olyan világos keret kialakítása, amely meghatározza, hogy mely információ kivel és milyen feltételekkel cserélhető ki.

| 7. | A központosított elektronikus rendszer létrehozása természetesen veszélyeket is rejt. Ezek közül a legfontosabb, hogy az eredményes együttműködéshez feltétlenül szükségesnél több adat szélesebb körben történő megosztására kerülhet sor, valamint hogy az adatok – köztük az esetleg elavult és pontatlan adatok – a szükségesnél tovább maradhatnak az elektronikus rendszerben. A 27 tagállamból elérhető adatbázis biztonsága szintén érzékeny kérdés, hiszen a rendszer csak annyira biztonságos, amennyire a hálózat leggyengébb láncszeme azt lehetővé teszi. |
| --- | --- |

7.

A központosított elektronikus rendszer létrehozása természetesen veszélyeket is rejt. Ezek közül a legfontosabb, hogy az eredményes együttműködéshez feltétlenül szükségesnél több adat szélesebb körben történő megosztására kerülhet sor, valamint hogy az adatok – köztük az esetleg elavult és pontatlan adatok – a szükségesnél tovább maradhatnak az elektronikus rendszerben. A 27 tagállamból elérhető adatbázis biztonsága szintén érzékeny kérdés, hiszen a rendszer csak annyira biztonságos, amennyire a hálózat leggyengébb láncszeme azt lehetővé teszi.

| 8. | Ezért rendkívül fontos, hogy az adatvédelmi kérdéseket jogilag kötelező erejű közösségi jogi aktusban szabályozzák, mégpedig a lehetőségekhez mérten teljes körűen és egyértelműen. |
| --- | --- |

8.

Ezért rendkívül fontos, hogy az adatvédelmi kérdéseket jogilag kötelező erejű közösségi jogi aktusban szabályozzák, mégpedig a lehetőségekhez mérten teljes körűen és egyértelműen.

Az IMI alkalmazási körének világos behatárolása

| 9. | Az adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság egyértelműen meghatározza és behatárolja az IMI alkalmazási körét, és egy mellékletben felsorolja azokat a közösségi jogi aktusokat, amelyek alapján információ cserélhető. Ezek közé egyelőre csak a szakmai képesítésekről, valamint a szolgáltatásokról szóló irányelv tartozik; azonban a jövőben várható az IMI alkalmazási körének kiterjesztése. Olyan új jogszabály elfogadása esetén, amely az IMI igénybevételével történő információcseréről rendelkezik, egyidejűleg a mellékletet is frissítik. Az adatvédelmi biztos üdvözli ezt a módszert, ugyanis i. világosan behatárolja az IMI alkalmazási körét; és ii. biztosítja az átláthatóságot; ugyanakkor iii. rugalmasságot enged arra az esetre, ha a jövőben az IMI-t további adatok cseréjére is felhasználnák. Biztosítja ezenkívül, hogy az IMI-n keresztül csak akkor kerülhessen sor információcserére, ha i. létezik a valamely konkrét belső piaci jogszabályban foglalt, az információcserét megengedő vagy előíró megfelelő jogalap; és ii. az IMI-határozat melléklete hivatkozik e jogalapra. |
| --- | --- |

9.

Az adatvédelmi biztos üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság egyértelműen meghatározza és behatárolja az IMI alkalmazási körét, és egy mellékletben felsorolja azokat a közösségi jogi aktusokat, amelyek alapján információ cserélhető. Ezek közé egyelőre csak a szakmai képesítésekről, valamint a szolgáltatásokról szóló irányelv tartozik; azonban a jövőben várható az IMI alkalmazási körének kiterjesztése. Olyan új jogszabály elfogadása esetén, amely az IMI igénybevételével történő információcseréről rendelkezik, egyidejűleg a mellékletet is frissítik. Az adatvédelmi biztos üdvözli ezt a módszert, ugyanis i. világosan behatárolja az IMI alkalmazási körét; és ii. biztosítja az átláthatóságot; ugyanakkor iii. rugalmasságot enged arra az esetre, ha a jövőben az IMI-t további adatok cseréjére is felhasználnák. Biztosítja ezenkívül, hogy az IMI-n keresztül csak akkor kerülhessen sor információcserére, ha i. létezik a valamely konkrét belső piaci jogszabályban foglalt, az információcserét megengedő vagy előíró megfelelő jogalap; és ii. az IMI-határozat melléklete hivatkozik e jogalapra.

Az IMI-határozattal kapcsolatos főbb aggályok

| 10. | Az adatvédelmi biztos azonban nem találja megnyugtatónak i. egyrészt az IMI-határozat jogalapjának megválasztását, ami azt jelenti, hogy az IMI-határozat pillanatnyilag bizonytalan jogi alapokon nyugszik (lásd e vélemény 2. részét); továbbá ii. azt a tényt, hogy az IMI adatvédelmi vetületeit részletesen szabályozó több szükséges rendelkezés hiányzik a dokumentumból (lásd e vélemény 3. részét). |
| --- | --- |

10.

Az adatvédelmi biztos azonban nem találja megnyugtatónak i. egyrészt az IMI-határozat jogalapjának megválasztását, ami azt jelenti, hogy az IMI-határozat pillanatnyilag bizonytalan jogi alapokon nyugszik (lásd e vélemény 2. részét); továbbá ii. azt a tényt, hogy az IMI adatvédelmi vetületeit részletesen szabályozó több szükséges rendelkezés hiányzik a dokumentumból (lásd e vélemény 3. részét).

| 11. | A Bizottság által elfogadott megoldás a gyakorlatban sajnos azt jelenti, hogy az adatvédelmi biztos és a munkacsoport elvárásai ellenére az IMI-határozat jelenleg nem szabályozza átfogó módon az IMI valamennyi főbb adatvédelmi vonatkozását, legfőképpen azt nem, hogy a közös adatkezelők illetékességi köre milyen módon oszlik meg az adatvédelmi nyilatkozatok tekintetében, valamint az érintetteknek az adatokhoz való hozzáférési jogát és az arányosság konkrét, gyakorlati kérdéseit sem. Az adatvédelmi biztos sajnálja továbbá, hogy a Bizottság nem köteles közzétenni az internetes oldalán az előre meghatározott kérdéseket és adatmezőket, ami növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság által elfogadott megoldás a gyakorlatban sajnos azt jelenti, hogy az adatvédelmi biztos és a munkacsoport elvárásai ellenére az IMI-határozat jelenleg nem szabályozza átfogó módon az IMI valamennyi főbb adatvédelmi vonatkozását, legfőképpen azt nem, hogy a közös adatkezelők illetékességi köre milyen módon oszlik meg az adatvédelmi nyilatkozatok tekintetében, valamint az érintetteknek az adatokhoz való hozzáférési jogát és az arányosság konkrét, gyakorlati kérdéseit sem. Az adatvédelmi biztos sajnálja továbbá, hogy a Bizottság nem köteles közzétenni az internetes oldalán az előre meghatározott kérdéseket és adatmezőket, ami növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot.

2.   AZ IMI-HATÁROZAT JOGALAPJA

Az IDABC-határozat

| 12. | Az IMI-határozat jogalapja – amint azt maga a határozat is megállapítja – a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) (a továbbiakban: IDABC-határozat), és különösen annak 4. cikke. |
| --- | --- |

12.

Az IMI-határozat jogalapja – amint azt maga a határozat is megállapítja – a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) (a továbbiakban: IDABC-határozat), és különösen annak 4. cikke.

| 13. | Az IDABC-határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EK-Szerződés) XV. címe – Transzeurópai hálózatok – keretében működő eszköz. Az EK-Szerződés 154. cikke előírja, hogy a Közösség járuljon hozzá a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. E fellépésnek az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést. A 155. cikk felsorolja a Közösség által ezzel kapcsolatban elfogadható intézkedéseket. Ezek közé tartoznak az i. iránymutatások; ii. minden olyan intézkedés, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges, különösen a műszaki szabványosítás területén; valamint iii. a projektek támogatása. Az IDABC-határozat az elfogadási eljárásról szóló 156. cikk első bekezdésén alapul. |
| --- | --- |

13.

Az IDABC-határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EK-Szerződés) XV. címe – Transzeurópai hálózatok – keretében működő eszköz. Az EK-Szerződés 154. cikke előírja, hogy a Közösség járuljon hozzá a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. E fellépésnek az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést. A 155. cikk felsorolja a Közösség által ezzel kapcsolatban elfogadható intézkedéseket. Ezek közé tartoznak az i. iránymutatások; ii. minden olyan intézkedés, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges, különösen a műszaki szabványosítás területén; valamint iii. a projektek támogatása. Az IDABC-határozat az elfogadási eljárásról szóló 156. cikk első bekezdésén alapul.

| 14. | Az IDABC-határozat 4. cikke többek között előírja, hogy a Közösség közös érdekű projekteket hajt végre. E projekteknek egy gördülő munkaprogramba kell beépülniük, és végrehajtásukra az IDABC-határozat 6. és 7. cikkében megállapított elveknek megfelelően kerül sor. Az említett elvek alapvetően a széles körű részvételt bátorítják, valamint szilárd és pártatlan eljárást és műszaki szabványosítást írnak elő. Céljuk továbbá a projektek gazdasági megbízhatóságának és megvalósíthatóságának biztosítása. |
| --- | --- |

14.

Az IDABC-határozat 4. cikke többek között előírja, hogy a Közösség közös érdekű projekteket hajt végre. E projekteknek egy gördülő munkaprogramba kell beépülniük, és végrehajtásukra az IDABC-határozat 6. és 7. cikkében megállapított elveknek megfelelően kerül sor. Az említett elvek alapvetően a széles körű részvételt bátorítják, valamint szilárd és pártatlan eljárást és műszaki szabványosítást írnak elő. Céljuk továbbá a projektek gazdasági megbízhatóságának és megvalósíthatóságának biztosítása.

A szolgáltatásokról szóló irányelv és a szakmai képesítésekről szóló irányelv

| 15. | A korábban kifejtetteknek megfelelően a belső piaci információs rendszer a kezdeti időszakban a személyes adatoknak az alábbi két irányelv keretében folytatott cseréjét szolgálja:






  — | a szolgáltatásokról szóló irányelv, és |
| --- | --- | --- |

15.

A korábban kifejtetteknek megfelelően a belső piaci információs rendszer a kezdeti időszakban a személyes adatoknak az alábbi két irányelv keretében folytatott cseréjét szolgálja:

—

a szolgáltatásokról szóló irányelv, és

| — | a szakmai képesítésekről szóló irányelv. |
| --- | --- |

—

a szakmai képesítésekről szóló irányelv.

| 16. | A szolgáltatásokról szóló irányelv 34. cikkének (1) bekezdése konkrét jogalapot teremt a tagállamok közötti adatcserét szolgáló elektronikus rendszer létrehozására az irányelv céljait szolgáló kísérő intézkedésként. A 34. cikk (1) bekezdése a következő:„A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a tagállamok közötti adatcsere céljából elektronikus rendszert hoz létre, figyelembe véve a meglévő információs rendszereket”. |
| --- | --- |

16.

A szolgáltatásokról szóló irányelv 34. cikkének (1) bekezdése konkrét jogalapot teremt a tagállamok közötti adatcserét szolgáló elektronikus rendszer létrehozására az irányelv céljait szolgáló kísérő intézkedésként. A 34. cikk (1) bekezdése a következő:„A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a tagállamok közötti adatcsere céljából elektronikus rendszert hoz létre, figyelembe véve a meglévő információs rendszereket”.

| 17. | A szakmai képesítésekről szóló irányelv nem követel meg konkrét elektronikus rendszert az információcsere számára, de több rendelkezésében is egyértelműen információcserét ír elő. Ilyen információcserére vonatkozó rendelkezés például az irányelv 56. cikke, amely előírja, hogy a tagállamok illetékes hatóságai szorosan működjenek együtt, és kölcsönösen nyújtsanak egymásnak segítséget ezen irányelv alkalmazásának megkönnyítése érdekében. Az 56. cikk (2) bekezdése bizonyos érzékeny adatok feldolgozásáról rendelkezik az adatvédelmi jogszabályok egyidejű tiszteletben tartásával. Továbbá a 8. cikk kifejezetten megállapítja, hogy a fogadó tagállam illetékes hatóságai megkereshetik a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságait, hogy adjanak tájékoztatást a szolgáltató letelepedésének jogszerűségére és helyes magaviseletére vonatkozóan, valamint arra vonatkozóan, hogy nem szabtak ki vele szemben szakmai jellegű fegyelmi vagy büntetőszankciót. Végezetül az 50. cikk (2) bekezdése előírja, hogy alapos kétség esetén a fogadó tagállam egy másik tagállam illetékes hatóságától kérheti, hogy igazolja a tanúsítványok és az előírt képesítés megszerzését és a képzéseket tanúsító okiratok hitelességét. |
| --- | --- |

17.

A szakmai képesítésekről szóló irányelv nem követel meg konkrét elektronikus rendszert az információcsere számára, de több rendelkezésében is egyértelműen információcserét ír elő. Ilyen információcserére vonatkozó rendelkezés például az irányelv 56. cikke, amely előírja, hogy a tagállamok illetékes hatóságai szorosan működjenek együtt, és kölcsönösen nyújtsanak egymásnak segítséget ezen irányelv alkalmazásának megkönnyítése érdekében. Az 56. cikk (2) bekezdése bizonyos érzékeny adatok feldolgozásáról rendelkezik az adatvédelmi jogszabályok egyidejű tiszteletben tartásával. Továbbá a 8. cikk kifejezetten megállapítja, hogy a fogadó tagállam illetékes hatóságai megkereshetik a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságait, hogy adjanak tájékoztatást a szolgáltató letelepedésének jogszerűségére és helyes magaviseletére vonatkozóan, valamint arra vonatkozóan, hogy nem szabtak ki vele szemben szakmai jellegű fegyelmi vagy büntetőszankciót. Végezetül az 50. cikk (2) bekezdése előírja, hogy alapos kétség esetén a fogadó tagállam egy másik tagállam illetékes hatóságától kérheti, hogy igazolja a tanúsítványok és az előírt képesítés megszerzését és a képzéseket tanúsító okiratok hitelességét.

Az adatvédelmi rendelkezések helyes jogalapjának szükségessége

| 18. | Az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikke alapján az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke és az ítélkezési gyakorlat is alapvető jognak tekinti a személyes adatok védelmét. |
| --- | --- |

18.

Az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikke alapján az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke és az ítélkezési gyakorlat is alapvető jognak tekinti a személyes adatok védelmét.

| 19. | Az IMI-határozat 1. cikke szerint a határozat megállapítja az IMI szereplőinek és felhasználóinak funkcióit, jogait és kötelezettségeit az adatvédelmi követelményekkel kapcsolatban. A (7) preambulumbekezdést az adatvédelmi biztos úgy értelmezi, hogy az IMI-határozat a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet létrehozta általános közösségi adatvédelmi keret konkretizálása. A határozat külön foglalkozik az adatkezelők és illetékességi körük meghatározásával, az adatok megőrzési idejével és az érintettek jogaival. Az IMI-határozat tehát az alapvető jogok korlátozását/konkretizálását tárgyalja, és célja a polgárok szubjektív jogainak pontosítása. |
| --- | --- |

19.

Az IMI-határozat 1. cikke szerint a határozat megállapítja az IMI szereplőinek és felhasználóinak funkcióit, jogait és kötelezettségeit az adatvédelmi követelményekkel kapcsolatban. A (7) preambulumbekezdést az adatvédelmi biztos úgy értelmezi, hogy az IMI-határozat a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet létrehozta általános közösségi adatvédelmi keret konkretizálása. A határozat külön foglalkozik az adatkezelők és illetékességi körük meghatározásával, az adatok megőrzési idejével és az érintettek jogaival. Az IMI-határozat tehát az alapvető jogok korlátozását/konkretizálását tárgyalja, és célja a polgárok szubjektív jogainak pontosítása.

| 20. | Az Emberi Jogok Európai Egyezményének megfelelő ítélkezési gyakorlat alapján nem maradhat kétség az alapvető jogokat korlátozó rendelkezések jogállását illetően. E rendelkezéseket az EK-Szerződésen alapuló olyan jogi eszköznek kell tartalmaznia, amelyre a bíróság előtt hivatkozni lehet. Ellenkező esetben az érintett számára jogbizonytalanság lesz a következmény, mivel nem lesz lehetősége a bíróság előtt a szabályokra hivatkozni. |
| --- | --- |

20.

Az Emberi Jogok Európai Egyezményének megfelelő ítélkezési gyakorlat alapján nem maradhat kétség az alapvető jogokat korlátozó rendelkezések jogállását illetően. E rendelkezéseket az EK-Szerződésen alapuló olyan jogi eszköznek kell tartalmaznia, amelyre a bíróság előtt hivatkozni lehet. Ellenkező esetben az érintett számára jogbizonytalanság lesz a következmény, mivel nem lesz lehetősége a bíróság előtt a szabályokra hivatkozni.

| 21. | A jogbiztonság kérdése annál is lényegesebb, mert az EK-Szerződés rendszere értelmében alapvetően a nemzeti bírák döntenek saját hatáskörükben arról, hogy milyen értéket tulajdonítanak az IMI-határozatnak. Ez a helyzet az egyes tagállamokban, sőt még adott tagállamon belül is eltérő eredményekhez vezethet. Az ilyen jogbizonytalanság elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

21.

A jogbiztonság kérdése annál is lényegesebb, mert az EK-Szerződés rendszere értelmében alapvetően a nemzeti bírák döntenek saját hatáskörükben arról, hogy milyen értéket tulajdonítanak az IMI-határozatnak. Ez a helyzet az egyes tagállamokban, sőt még adott tagállamon belül is eltérő eredményekhez vezethet. Az ilyen jogbizonytalanság elfogadhatatlan.

| 22. | A (biztos) jogorvoslat hiánya mindenképpen ellentétes az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkével, amely biztosítja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, valamint az e cikkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlattal. A Közösség így nem teljesítené az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 6. cikke szerinti kötelezettségeit, amely cikk előírja, hogy az Unió tartsa tiszteletben az Emberi Jogok Európai Egyezményében biztosított alapvető jogokat. |
| --- | --- |

22.

A (biztos) jogorvoslat hiánya mindenképpen ellentétes az Emberi Jogok Európai Egyezményének 6. cikkével, amely biztosítja a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, valamint az e cikkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlattal. A Közösség így nem teljesítené az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 6. cikke szerinti kötelezettségeit, amely cikk előírja, hogy az Unió tartsa tiszteletben az Emberi Jogok Európai Egyezményében biztosított alapvető jogokat.

A választott jogalap hibái

| 23. | Az adatvédelmi biztost komoly aggodalommal tölti el, hogy a bizottsági határozat megszövegezői az IDABC-határozat 4. cikkének mint a határozat jogalapjának kiválasztásával lehetséges, hogy nem feleltek meg a fent körvonalazott jogbiztonsági követelményeknek. Az adatvédelmi biztos az alábbiakban felsorolja azon elemeket, amelyek kétségessé teszik az IMI-határozat jogalap-választásának megfelelőségét:






  — | az EK-Szerződés XV. címe – Transzeurópai hálózatok – alkotta keret. E cím keretében az Európai Közösség az érintett hálózatok létrehozatalához járulhat hozzá annak érdekben, hogy az európai polgárok számára jobb, biztonságosabb és olcsóbb közlekedést, távközlést és energiát biztosítson (6). Nem egyértelmű azonban, hogy ez a keret a hatóságok közötti, a jogalkotási aktusok végrehajtásához szükséges hálózatra is vonatkozik-e, mint pl. az IMI esetében, |
| --- | --- | --- |

23.

Az adatvédelmi biztost komoly aggodalommal tölti el, hogy a bizottsági határozat megszövegezői az IDABC-határozat 4. cikkének mint a határozat jogalapjának kiválasztásával lehetséges, hogy nem feleltek meg a fent körvonalazott jogbiztonsági követelményeknek. Az adatvédelmi biztos az alábbiakban felsorolja azon elemeket, amelyek kétségessé teszik az IMI-határozat jogalap-választásának megfelelőségét:

—

az EK-Szerződés XV. címe – Transzeurópai hálózatok – alkotta keret. E cím keretében az Európai Közösség az érintett hálózatok létrehozatalához járulhat hozzá annak érdekben, hogy az európai polgárok számára jobb, biztonságosabb és olcsóbb közlekedést, távközlést és energiát biztosítson (6). Nem egyértelmű azonban, hogy ez a keret a hatóságok közötti, a jogalkotási aktusok végrehajtásához szükséges hálózatra is vonatkozik-e, mint pl. az IMI esetében,

| — | az EK-Szerződés XV. címében (155. cikk) megállapított intézkedések. Mint említettük, ide tartoznak az i. iránymutatások; ii. minden olyan intézkedés, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges, különösen a műszaki szabványosítás területén; valamint iii. a projektek támogatása. Bár a cikk nem teljesen egyértelmű – a „minden olyan intézkedés” akármit jelenthet – a felsorolt lehetséges intézkedések azt sugallják, hogy a XV. cím célkitűzéseit elsődlegesen nem jogalkotási intézkedésekkel kell elérni. Az adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a „minden olyan intézkedés” leginkább műszaki szabványosításra utal, |
| --- | --- |

—

az EK-Szerződés XV. címében (155. cikk) megállapított intézkedések. Mint említettük, ide tartoznak az i. iránymutatások; ii. minden olyan intézkedés, amely a hálózatok átjárhatóságának biztosításához szükséges, különösen a műszaki szabványosítás területén; valamint iii. a projektek támogatása. Bár a cikk nem teljesen egyértelmű – a „minden olyan intézkedés” akármit jelenthet – a felsorolt lehetséges intézkedések azt sugallják, hogy a XV. cím célkitűzéseit elsődlegesen nem jogalkotási intézkedésekkel kell elérni. Az adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a „minden olyan intézkedés” leginkább műszaki szabványosításra utal,

| — | az IDABC-határozat 4. cikke a gördülő munkaprogramban szereplő, közös érdekű projektek végrehajtását célozza. E munkaprogram alapján állították fel és finanszírozzák az IMI-rendszert. Az adatvédelmi biztos azonban nincs meggyőződve arról, hogy a 4. cikk felhasználható az IMI-szereplőkre nézve kötelező erejű és a polgárok szubjektív jogairól rendelkező adatvédelmi szabályok jogalapjaként, |
| --- | --- |

—

az IDABC-határozat 4. cikke a gördülő munkaprogramban szereplő, közös érdekű projektek végrehajtását célozza. E munkaprogram alapján állították fel és finanszírozzák az IMI-rendszert. Az adatvédelmi biztos azonban nincs meggyőződve arról, hogy a 4. cikk felhasználható az IMI-szereplőkre nézve kötelező erejű és a polgárok szubjektív jogairól rendelkező adatvédelmi szabályok jogalapjaként,

| — | az IDABC-határozat 6. és 7. cikke – amelyekre a 4. cikk hivatkozik – a közös érdekű projektek végrehajtásának elveit állapítja meg. Ezek az elvek a részvételre, az eljárásra és a műszaki szabványosításra, valamint a projektek gazdasági megbízhatóságára és megvalósíthatóságára vonatkoznak. Nem foglalkoznak azonban az adatvédelmi elvekkel vagy a közjog más hasonló elveivel, |
| --- | --- |

—

az IDABC-határozat 6. és 7. cikke – amelyekre a 4. cikk hivatkozik – a közös érdekű projektek végrehajtásának elveit állapítja meg. Ezek az elvek a részvételre, az eljárásra és a műszaki szabványosításra, valamint a projektek gazdasági megbízhatóságára és megvalósíthatóságára vonatkoznak. Nem foglalkoznak azonban az adatvédelmi elvekkel vagy a közjog más hasonló elveivel,

| — | az IDABC-határozatban szereplő eljárás: A határozat (30) preambulumbekezdése szerint a végrehajtási intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. Ez a tagállamok képviselőiből álló „komitológiai” bizottság bevonását írja elő. Az IMI-határozat preambulumbekezdései nem említik ilyen bizottság igénybevételét. Tudomásunk szerint erre nem is került sor, |
| --- | --- |

—

az IDABC-határozatban szereplő eljárás: A határozat (30) preambulumbekezdése szerint a végrehajtási intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. Ez a tagállamok képviselőiből álló „komitológiai” bizottság bevonását írja elő. Az IMI-határozat preambulumbekezdései nem említik ilyen bizottság igénybevételét. Tudomásunk szerint erre nem is került sor,

| — | további konkrét probléma, hogy az IMI-határozat címzettjei a tagállamok. Ebből az okból, és annak ellenére, hogy az IMI-határozat hivatkozik a 45/2001/EK rendeletre és 6. cikkében IMI-szereplőként megemlíti a Bizottságot, az IMI-határozat nem vonatkozhat a személyes adatoknak a Bizottság általi feldolgozására. |
| --- | --- |

—

további konkrét probléma, hogy az IMI-határozat címzettjei a tagállamok. Ebből az okból, és annak ellenére, hogy az IMI-határozat hivatkozik a 45/2001/EK rendeletre és 6. cikkében IMI-szereplőként megemlíti a Bizottságot, az IMI-határozat nem vonatkozhat a személyes adatoknak a Bizottság általi feldolgozására.

Lehetséges megoldások a választott jogalap hibáinak orvosolására

| 24. | Az IMI-határozatnak a fent kifejtett okokból szilárd jogalapra van szüksége. Erősen kétséges, hogy az IMI-határozat jogalapja megfelel a jogbiztonság követelményének. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül ezt a jogalapot és keressen megoldást a választott jogalap hiányosságainak orvosolására, aminek következménye lehet, hogy az IMI-határozatot a jogbiztonság követelményének megfelelő jogi eszközzel kell felváltani. |
| --- | --- |

24.

Az IMI-határozatnak a fent kifejtett okokból szilárd jogalapra van szüksége. Erősen kétséges, hogy az IMI-határozat jogalapja megfelel a jogbiztonság követelményének. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül ezt a jogalapot és keressen megoldást a választott jogalap hiányosságainak orvosolására, aminek következménye lehet, hogy az IMI-határozatot a jogbiztonság követelményének megfelelő jogi eszközzel kell felváltani.

| 25. | A legalkalmasabb megoldás erre az lehet, hogy a Tanács és az Európai Parlament – a Schengeni Információs Rendszerhez, a vízuminformációs rendszerhez és más nagyméretű IT-adatbázisokhoz hasonlóan – fogadjon el egy külön jogi eszközt az IMI-rendszer számára. |
| --- | --- |

25.

A legalkalmasabb megoldás erre az lehet, hogy a Tanács és az Európai Parlament – a Schengeni Információs Rendszerhez, a vízuminformációs rendszerhez és más nagyméretű IT-adatbázisokhoz hasonlóan – fogadjon el egy külön jogi eszközt az IMI-rendszer számára.

| 26. | Az adatvédelmi biztos e lehetőség elemzését ajánlja. Ez a külön jogi eszköz foglalkozhatna az IMI szereplőinek és felhasználóinak az adatvédelmi követelményekkel (az IMI-határozatban meghatározott tárggyal) kapcsolatos funkcióival, jogaival és kötelezettségeivel, valamint az IMI-rendszer létrehozásával és működésével kapcsolatos egyéb követelményekkel. |
| --- | --- |

26.

Az adatvédelmi biztos e lehetőség elemzését ajánlja. Ez a külön jogi eszköz foglalkozhatna az IMI szereplőinek és felhasználóinak az adatvédelmi követelményekkel (az IMI-határozatban meghatározott tárggyal) kapcsolatos funkcióival, jogaival és kötelezettségeivel, valamint az IMI-rendszer létrehozásával és működésével kapcsolatos egyéb követelményekkel.

| 27. | Egy másik lehetőség az lenne, ha a különböző belső piaci eszközökben keresnének jogi alapot. Amennyiben az IMI-határozat a személyes adatoknak a szolgáltatásokról szóló irányelv keretében történő cseréjére vonatkozik, elemezni kellene, hogy maga az irányelv – és különösen a 34. cikke – nem felelhetne-e meg jogalapként. Amennyiben az IMI-határozat a személyes adatoknak a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében történő cseréjére vonatkozik, hasonló megközelítést lehetne követni: magának az irányelvnek a módosításával konkrét és világos jogalapot lehetne teremteni. |
| --- | --- |

27.

Egy másik lehetőség az lenne, ha a különböző belső piaci eszközökben keresnének jogi alapot. Amennyiben az IMI-határozat a személyes adatoknak a szolgáltatásokról szóló irányelv keretében történő cseréjére vonatkozik, elemezni kellene, hogy maga az irányelv – és különösen a 34. cikke – nem felelhetne-e meg jogalapként. Amennyiben az IMI-határozat a személyes adatoknak a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében történő cseréjére vonatkozik, hasonló megközelítést lehetne követni: magának az irányelvnek a módosításával konkrét és világos jogalapot lehetne teremteni.

| 28. | Egyéb belső piaci jogszabályok esetében, amelyek a jövőben a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcserét tehetnek szükségessé, a konkrét jogalapot minden esetben az adott új jogszabályban lehetne elfogadni. |
| --- | --- |

28.

Egyéb belső piaci jogszabályok esetében, amelyek a jövőben a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcserét tehetnek szükségessé, a konkrét jogalapot minden esetben az adott új jogszabályban lehetne elfogadni.

3.   AZ IMI-HATÁROZAT TARTALMÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| 29. | A vélemény e részében az adatvédelmi biztos az IMI-határozatban foglalt, az IMI adatvédelmi vonatkozásait szabályozó rendelkezéseket tárgyalja. Az itt szereplő ajánlások beépülhetnek a fentebb javasoltak szerint az IMI-határozat helyébe lépő új jogi eszközbe. Ilyen új eszköz hiányában az ajánlások magába az IMI-határozatba is bekerülhetnek, annak módosítását követően. |
| --- | --- |

29.

A vélemény e részében az adatvédelmi biztos az IMI-határozatban foglalt, az IMI adatvédelmi vonatkozásait szabályozó rendelkezéseket tárgyalja. Az itt szereplő ajánlások beépülhetnek a fentebb javasoltak szerint az IMI-határozat helyébe lépő új jogi eszközbe. Ilyen új eszköz hiányában az ajánlások magába az IMI-határozatba is bekerülhetnek, annak módosítását követően.

| 30. | Ezenkívül az ajánlások egy részét az IMI-szereplők már most, a határozat módosítása nélkül is alkalmazhatják a gyakorlatban. Az adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság legalább működési szinten fogadja meg az e véleményben adott ajánlásokat – amennyiben azok a Bizottság mint IMI-szereplő tevékenységére vonatkoznak, amely az adatvédelmi biztos felügyelete alá tartozik. |
| --- | --- |

30.

Ezenkívül az ajánlások egy részét az IMI-szereplők már most, a határozat módosítása nélkül is alkalmazhatják a gyakorlatban. Az adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság legalább működési szinten fogadja meg az e véleményben adott ajánlásokat – amennyiben azok a Bizottság mint IMI-szereplő tevékenységére vonatkoznak, amely az adatvédelmi biztos felügyelete alá tartozik.

2. cikk – Előre meghatározott adatmezők: átláthatóság és arányosság

| 31. | Az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság közzétette az IMI internetes oldalán az előre meghatározott kérdések és más adatmezők első sorozatát. Ezek a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében folytatott információcserére vonatkoznak. |
| --- | --- |

31.

Az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság közzétette az IMI internetes oldalán az előre meghatározott kérdések és más adatmezők első sorozatát. Ezek a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében folytatott információcserére vonatkoznak.

| 32. | Annak érdekében, hogy ez a helyes gyakorlat a Bizottság egyértelmű kötelességévé váljék, és ezáltal érvényesüljön és javuljon az átláthatóság, az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz tegye a Bizottság kötelességévé, hogy az IMI internetes oldalán közzétegye az előre meghatározott kérdéseket és más adatmezőket. |
| --- | --- |

32.

Annak érdekében, hogy ez a helyes gyakorlat a Bizottság egyértelmű kötelességévé váljék, és ezáltal érvényesüljön és javuljon az átláthatóság, az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz tegye a Bizottság kötelességévé, hogy az IMI internetes oldalán közzétegye az előre meghatározott kérdéseket és más adatmezőket.

| 33. | Az arányosság tekintetében az IMI-vel foglalkozó jogi eszközben rendelkezni kell arról, hogy az előre meghatározott kérdéseknek és más adatmezőknek megfelelőnek, a tárgyhoz tartozónak és túlzások nélkülinek kell lenniük. Az arányossággal kapcsolatban az adatvédelmi biztos még két konkrét ajánlást tesz:






  — | egyértelmű megállapítása annak, hogy az IMI-nek nem célja, hogy rendszeresen a migráns szakemberek vagy szolgáltatók hátterének ellenőrzésére használják fel, hanem kizárólag akkor vehető igénybe, ha az alkalmazandó jogszabályok ezt megengedik, illetve ha ésszerű kétségek merülnek fel i. a migráns szolgáltató által a fogadó tagállam illetékes hatóságainak benyújtott információ hitelességével kapcsolatban, vagy ii. a fogadó tagállamban való letelepedésének vagy foglalkozása gyakorlásának jogosságával kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

33.

Az arányosság tekintetében az IMI-vel foglalkozó jogi eszközben rendelkezni kell arról, hogy az előre meghatározott kérdéseknek és más adatmezőknek megfelelőnek, a tárgyhoz tartozónak és túlzások nélkülinek kell lenniük. Az arányossággal kapcsolatban az adatvédelmi biztos még két konkrét ajánlást tesz:

—

egyértelmű megállapítása annak, hogy az IMI-nek nem célja, hogy rendszeresen a migráns szakemberek vagy szolgáltatók hátterének ellenőrzésére használják fel, hanem kizárólag akkor vehető igénybe, ha az alkalmazandó jogszabályok ezt megengedik, illetve ha ésszerű kétségek merülnek fel i. a migráns szolgáltató által a fogadó tagállam illetékes hatóságainak benyújtott információ hitelességével kapcsolatban, vagy ii. a fogadó tagállamban való letelepedésének vagy foglalkozása gyakorlásának jogosságával kapcsolatban,

| — | annak érdekében, hogy az érzékeny, de nem mindig a tárgyhoz tartozó adatok indokolatlan átadása minimálisra csökkenjen, rendelkezni kellene arról, hogy amikor nem feltétlenül szükséges a bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok megküldése, az IMI kezelőfelületén lévő előre meghatározott kérdések és válaszok között ne szerepeljen ilyen jellegű kérés, és a megfogalmazás is eltérő legyen, ezáltal minimálisra csökkenjen az érzékeny adatok megosztása. Például a fogadó ország illetékes hatósága számára elegendő lehet annak ismerete, hogy egy migráns jogász a saját országa ügyvédi kamarájában be van jegyezve és jó a hírneve, és nem szükséges tudnia, hogy az illető közúti szabálysértést vagy bűncselekményt követett el, amennyiben ez a saját országában nem akadályozza a jogászi működését. |
| --- | --- |

—

annak érdekében, hogy az érzékeny, de nem mindig a tárgyhoz tartozó adatok indokolatlan átadása minimálisra csökkenjen, rendelkezni kellene arról, hogy amikor nem feltétlenül szükséges a bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok megküldése, az IMI kezelőfelületén lévő előre meghatározott kérdések és válaszok között ne szerepeljen ilyen jellegű kérés, és a megfogalmazás is eltérő legyen, ezáltal minimálisra csökkenjen az érzékeny adatok megosztása. Például a fogadó ország illetékes hatósága számára elegendő lehet annak ismerete, hogy egy migráns jogász a saját országa ügyvédi kamarájában be van jegyezve és jó a hírneve, és nem szükséges tudnia, hogy az illető közúti szabálysértést vagy bűncselekményt követett el, amennyiben ez a saját országában nem akadályozza a jogászi működését.

3. cikk – Közös adatkezelés és az illetékességi körök kijelölése

| 34. | Az IMI-határozat 3. cikkében az illetékességi körök felosztása nem világos és nem egyértelmű. Az adatvédelmi biztos elismeri, hogy nem lehet az IMI-határozatban minden egyes feldolgozási műveletet külön megemlíteni, és a Bizottság vagy adott tagállam adott illetékes hatóságának illetékességi körébe utalni. Azonban legalább az adatkezelők legfontosabb adatvédelmi kötelezettségeivel kapcsolatban a határozatban valamilyen iránymutatást kellett volna adni. |
| --- | --- |

34.

Az IMI-határozat 3. cikkében az illetékességi körök felosztása nem világos és nem egyértelmű. Az adatvédelmi biztos elismeri, hogy nem lehet az IMI-határozatban minden egyes feldolgozási műveletet külön megemlíteni, és a Bizottság vagy adott tagállam adott illetékes hatóságának illetékességi körébe utalni. Azonban legalább az adatkezelők legfontosabb adatvédelmi kötelezettségeivel kapcsolatban a határozatban valamilyen iránymutatást kellett volna adni.

| 35. | Az adatvédelmi biztos különösen ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz állapítsa meg az alábbiakat:






  — | minden egyes illetékes hatóság és IMI-koordinátor saját adatfeldolgozó tevékenységei tekintetében a rendszer felhasználójaként adatkezelőnek minősül, |
| --- | --- | --- |

35.

Az adatvédelmi biztos különösen ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz állapítsa meg az alábbiakat:

—

minden egyes illetékes hatóság és IMI-koordinátor saját adatfeldolgozó tevékenységei tekintetében a rendszer felhasználójaként adatkezelőnek minősül,

| — | a Bizottság nem felhasználó, hanem a rendszer üzemeltetője, és elsődlegesen a rendszer technikai üzemeltetéséért, karbantartásáért és általános biztonságáért felel, valamint |
| --- | --- |

—

a Bizottság nem felhasználó, hanem a rendszer üzemeltetője, és elsődlegesen a rendszer technikai üzemeltetéséért, karbantartásáért és általános biztonságáért felel, valamint

| — | az IMI szereplői együttesen felelnek az adatvédelmi nyilatkozatért, valamint a hozzáférési jog biztosításáért, a kifogásokért és helyesbítésekért, az alább tárgyalt (újonnan beillesztett) bekezdésekben ismertetett módon. |
| --- | --- |

—

az IMI szereplői együttesen felelnek az adatvédelmi nyilatkozatért, valamint a hozzáférési jog biztosításáért, a kifogásokért és helyesbítésekért, az alább tárgyalt (újonnan beillesztett) bekezdésekben ismertetett módon.

Nyilatkozat az érintettek számára

| 36. | Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz egy új bekezdéssel egészüljön ki, amely egy „többrétegű” megközelítéssel meghatározza a közös adatkezelőknek az adatvédelmi nyilatkozattal kapcsolatos felelősségét. A szövegnek különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:






  — | elsőként a Bizottságnak az IMI-nek szentelt internetes oldalon közzé kell tennie egy általános adatvédelmi nyilatkozatot, amely világos és egyszerű megfogalmazásban tartalmazza a 45/2001/EK rendelet 10. és 11. cikkében felsorolt valamennyi pontot. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a nyilatkozat ne csak a Bizottság részéről hozzáférhető adatokkal (az IMI-felhasználók személyes adatai) saját maga által végzett korlátozott feldolgozási műveletekre vonatkozzék, hanem általánosan a különböző tagállamok illetékes hatóságai által végzett információcserére is, ami az adatbázis rendeltetése, |
| --- | --- | --- |

36.

Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz egy új bekezdéssel egészüljön ki, amely egy „többrétegű” megközelítéssel meghatározza a közös adatkezelőknek az adatvédelmi nyilatkozattal kapcsolatos felelősségét. A szövegnek különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:

—

elsőként a Bizottságnak az IMI-nek szentelt internetes oldalon közzé kell tennie egy általános adatvédelmi nyilatkozatot, amely világos és egyszerű megfogalmazásban tartalmazza a 45/2001/EK rendelet 10. és 11. cikkében felsorolt valamennyi pontot. Az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a nyilatkozat ne csak a Bizottság részéről hozzáférhető adatokkal (az IMI-felhasználók személyes adatai) saját maga által végzett korlátozott feldolgozási műveletekre vonatkozzék, hanem általánosan a különböző tagállamok illetékes hatóságai által végzett információcserére is, ami az adatbázis rendeltetése,

| — | másodszor, emellett minden egyes illetékes hatóság helyezzen el ilyen adatvédelmi nyilatkozatot a saját internetes oldalán. Az adatvédelmi nyilatkozatnak utalnia kell a Bizottság ilyen nyilatkozatára, és arra mutató hiperhivatkozást kell tartalmaznia, ezenkívül az adott hatóságra vagy tagállamra vonatkozó további részletes tájékoztatást kell nyújtania. Ezekben a nyilatkozatokban szerepeltetni kell például a hozzáféréshez vagy a tájékoztatáshoz való jogoknak az országban alkalmazott korlátozását. Az adatvédelmi nyilatkozatokat egy adott országban az illetékes hatóságok kizárólagos összekötő irodája koordinálhatja, |
| --- | --- |

—

másodszor, emellett minden egyes illetékes hatóság helyezzen el ilyen adatvédelmi nyilatkozatot a saját internetes oldalán. Az adatvédelmi nyilatkozatnak utalnia kell a Bizottság ilyen nyilatkozatára, és arra mutató hiperhivatkozást kell tartalmaznia, ezenkívül az adott hatóságra vagy tagállamra vonatkozó további részletes tájékoztatást kell nyújtania. Ezekben a nyilatkozatokban szerepeltetni kell például a hozzáféréshez vagy a tájékoztatáshoz való jogoknak az országban alkalmazott korlátozását. Az adatvédelmi nyilatkozatokat egy adott országban az illetékes hatóságok kizárólagos összekötő irodája koordinálhatja,

| — | harmadszor és befejezésként, legkésőbb a személyes adatok feltöltésekor az internetes oldalon elhelyezett adatvédelmi nyilatkozaton túlmenően, közvetlenül az érintettek számára is kell nyilatkozni (kivéve, ha korlátozás alkalmazandó). Ajánlható megoldás, hogy bármilyen levelezésben, amelyet az illetékes hatóságok az érintettnek (általában a migráns szolgáltatónak vagy szakembernek) küldenek, tüntessenek fel egy rövid utalást az IMI-re, valamint az interneten található adatvédelmi nyilatkozathoz vezető hiperhivatkozást. |
| --- | --- |

—

harmadszor és befejezésként, legkésőbb a személyes adatok feltöltésekor az internetes oldalon elhelyezett adatvédelmi nyilatkozaton túlmenően, közvetlenül az érintettek számára is kell nyilatkozni (kivéve, ha korlátozás alkalmazandó). Ajánlható megoldás, hogy bármilyen levelezésben, amelyet az illetékes hatóságok az érintettnek (általában a migráns szolgáltatónak vagy szakembernek) küldenek, tüntessenek fel egy rövid utalást az IMI-re, valamint az interneten található adatvédelmi nyilatkozathoz vezető hiperhivatkozást.

A hozzáféréshez, a kifogásoláshoz és a helyesbítéshez való jog

| 37. | Az adatvédelmi biztos továbbá egy új bekezdés beillesztését is ajánlja, amely megadja, hogy:






  — | az érintettek kinek címezzék a hozzáférés vagy helyesbítés iránti kérelmüket és kifogásaikat, |
| --- | --- | --- |

37.

Az adatvédelmi biztos továbbá egy új bekezdés beillesztését is ajánlja, amely megadja, hogy:

—

az érintettek kinek címezzék a hozzáférés vagy helyesbítés iránti kérelmüket és kifogásaikat,

| — | melyik illetékes hatóság dönthet ezekről a kérelmekről, és |
| --- | --- |

—

melyik illetékes hatóság dönthet ezekről a kérelmekről, és

| — | eljárást állapít meg arra az esetre, ha egy érintett olyan IMI-szereplőhöz nyújtaná be kérelmét, amely nem illetékes annak eldöntésében. |
| --- | --- |

—

eljárást állapít meg arra az esetre, ha egy érintett olyan IMI-szereplőhöz nyújtaná be kérelmét, amely nem illetékes annak eldöntésében.

| 38. | Meg kell állapítani ezenkívül, hogy a Bizottság csak azokhoz az adatokhoz biztosíthat hozzáférést, amelyekhez saját maga is jogszerűen hozzáfér. Ezért a Bizottság nem köteles hozzáférést biztosítani az illetékes hatóságok közötti információcseréhez. Ha egy érintett mégis ilyen kéréssel fordulna a Bizottsághoz, a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező hatóságokhoz irányítja az érintettet, és erről őt megfelelően tájékoztatja. |
| --- | --- |

38.

Meg kell állapítani ezenkívül, hogy a Bizottság csak azokhoz az adatokhoz biztosíthat hozzáférést, amelyekhez saját maga is jogszerűen hozzáfér. Ezért a Bizottság nem köteles hozzáférést biztosítani az illetékes hatóságok közötti információcseréhez. Ha egy érintett mégis ilyen kéréssel fordulna a Bizottsághoz, a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező hatóságokhoz irányítja az érintettet, és erről őt megfelelően tájékoztatja.

4. cikk – Az információcsere tárgyát képező érintett személyes adatainak megőrzése

| 39. | Az IMI-határozat 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az adatokat az információcsere „hivatalos lezárását” követő hat hónapig kell megőrizni. |
| --- | --- |

39.

Az IMI-határozat 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az adatokat az információcsere „hivatalos lezárását” követő hat hónapig kell megőrizni.

| 40. | Az adatvédelmi biztos megérti, hogy az illetékes hatóságoknak bizonyos mértékű rugalmasságra van szükségük az adatok megőrzésével kapcsolatban abból következően, hogy az eredeti kérdésen és válaszon túlmenően ugyanazon eset kapcsán további kérdések merülhetnek fel az illetékes hatóságok között. A munkacsoport véleményének kialakítása során a Bizottság valóban elmagyarázta, hogy az információcserét szükségessé tevő adminisztratív eljárások általában néhány hónap alatt zajlanak le, és a hat hónapos megőrzési időt a váratlan késedelmek esetén igényelt rugalmasság biztosítására állapították meg. |
| --- | --- |

40.

Az adatvédelmi biztos megérti, hogy az illetékes hatóságoknak bizonyos mértékű rugalmasságra van szükségük az adatok megőrzésével kapcsolatban abból következően, hogy az eredeti kérdésen és válaszon túlmenően ugyanazon eset kapcsán további kérdések merülhetnek fel az illetékes hatóságok között. A munkacsoport véleményének kialakítása során a Bizottság valóban elmagyarázta, hogy az információcserét szükségessé tevő adminisztratív eljárások általában néhány hónap alatt zajlanak le, és a hat hónapos megőrzési időt a váratlan késedelmek esetén igényelt rugalmasság biztosítására állapították meg.

| 41. | Ennek fényében és a Bizottság magyarázata alapján az adatvédelmi biztos kétli, hogy az információcsere hivatalos lezárását követően jogosan őrizhetők az adatok még hat hónapig az IMI rendszerében. Ezért az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az automatikus adattörlésre megállapított hat hónapos határidő azon a napon kezdődjék, amikor valamely adott információcsere keretében a megkereső hatóság először veszi fel a kapcsolatot a másik hatósággal. Ennél még jobb megoldás lenne, ha az automatikus adattörlés idejét a különböző típusú adatcseréktől tennék függővé (a határidő mindig az adatcsere kezdetétől számítana). Például lehet, hogy a hat hónapos megőrzési idő megfelelő a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében folytatott információcsere számára, de nem feltétlenül alkalmas a jövőbeli belső piaci jogszabályokban előírt egyéb adatcseréhez. |
| --- | --- |

41.

Ennek fényében és a Bizottság magyarázata alapján az adatvédelmi biztos kétli, hogy az információcsere hivatalos lezárását követően jogosan őrizhetők az adatok még hat hónapig az IMI rendszerében. Ezért az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az automatikus adattörlésre megállapított hat hónapos határidő azon a napon kezdődjék, amikor valamely adott információcsere keretében a megkereső hatóság először veszi fel a kapcsolatot a másik hatósággal. Ennél még jobb megoldás lenne, ha az automatikus adattörlés idejét a különböző típusú adatcseréktől tennék függővé (a határidő mindig az adatcsere kezdetétől számítana). Például lehet, hogy a hat hónapos megőrzési idő megfelelő a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv keretében folytatott információcsere számára, de nem feltétlenül alkalmas a jövőbeli belső piaci jogszabályokban előírt egyéb adatcseréhez.

| 42. | Az adatvédelmi biztos hozzáteszi még, hogy amennyiben a fenti ajánlásait nem veszik figyelembe, legalább azt kellene pontosítani, hogy mi értendő az információcsere hivatalos lezárásán. Különösen azt kell biztosítani, hogy ne maradhasson a szükségesnél hosszabb ideig adat az adatbázisban csak azért, mert valamely illetékes hatóság nem „zárta le az ügyet”. |
| --- | --- |

42.

Az adatvédelmi biztos hozzáteszi még, hogy amennyiben a fenti ajánlásait nem veszik figyelembe, legalább azt kellene pontosítani, hogy mi értendő az információcsere hivatalos lezárásán. Különösen azt kell biztosítani, hogy ne maradhasson a szükségesnél hosszabb ideig adat az adatbázisban csak azért, mert valamely illetékes hatóság nem „zárta le az ügyet”.

| 43. | Az adatvédelmi biztos javasolja továbbá, hogy a 4. cikk második bekezdésében az adattörlés-megőrzés logikája forduljon meg. A Bizottságnak az adattörlés iránti kérelmeket minden esetben 10 munkanapon belül teljesítenie kell, függetlenül attól, hogy az információcserében részt vevő másik illetékes hatóság az IMI-ben kívánja-e tartani az adatokat. E másik illetékes hatóság értesítéséhez azonban automatizált mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy ne veszítse el az adatokat, és amennyiben kívánja, letölthesse vagy kinyomtathassa, és saját céljaira, saját adatvédelmi szabályainak megfelelően az IMI rendszerén kívül tárolhassa azokat. A tíznapos időszak mind minimális, mind maximális megállapított határidőként ésszerűnek látszik. A Bizottság a tíznapos határidő előtt csak abban az esetben törölhetné az adatokat, ha mindkét hatóság megerősíti ezt a kérését. |
| --- | --- |

43.

Az adatvédelmi biztos javasolja továbbá, hogy a 4. cikk második bekezdésében az adattörlés-megőrzés logikája forduljon meg. A Bizottságnak az adattörlés iránti kérelmeket minden esetben 10 munkanapon belül teljesítenie kell, függetlenül attól, hogy az információcserében részt vevő másik illetékes hatóság az IMI-ben kívánja-e tartani az adatokat. E másik illetékes hatóság értesítéséhez azonban automatizált mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy ne veszítse el az adatokat, és amennyiben kívánja, letölthesse vagy kinyomtathassa, és saját céljaira, saját adatvédelmi szabályainak megfelelően az IMI rendszerén kívül tárolhassa azokat. A tíznapos időszak mind minimális, mind maximális megállapított határidőként ésszerűnek látszik. A Bizottság a tíznapos határidő előtt csak abban az esetben törölhetné az adatokat, ha mindkét hatóság megerősíti ezt a kérését.

Biztonsági intézkedések

| 44. | Az adatvédelmi biztos ajánlja továbbá annak előírását, hogy a Bizottság vagy az illetékes hatóságok által hozott biztonsági intézkedéseket a legjobb tagállami gyakorlattal összhangban kell meghozni. |
| --- | --- |

44.

Az adatvédelmi biztos ajánlja továbbá annak előírását, hogy a Bizottság vagy az illetékes hatóságok által hozott biztonsági intézkedéseket a legjobb tagállami gyakorlattal összhangban kell meghozni.

Közös ellenőrzés

| 45. | Az IMI keretében folytatott adatcsere többféle nemzeti adatvédelmi jogszabály hatálya, és többféle nemzeti adatvédelmi hatóság általi ellenőrzés alá tartozik (amellett, hogy bizonyos vonatkozásokban a 45/2001/EK rendelet is alkalmazandó és az adatvédelmi biztos is rendelkezik felügyeleti jogkörrel). Ezért az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz tartalmazzon egyértelmű rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik a különböző érintett adatvédelmi hatóságok általi közös ellenőrzést. A közös ellenőrzést a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló jogi eszközökben (8) meghatározott módon lehetne megszervezni. |
| --- | --- |

45.

Az IMI keretében folytatott adatcsere többféle nemzeti adatvédelmi jogszabály hatálya, és többféle nemzeti adatvédelmi hatóság általi ellenőrzés alá tartozik (amellett, hogy bizonyos vonatkozásokban a 45/2001/EK rendelet is alkalmazandó és az adatvédelmi biztos is rendelkezik felügyeleti jogkörrel). Ezért az adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy az IMI-vel foglalkozó jogi eszköz tartalmazzon egyértelmű rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik a különböző érintett adatvédelmi hatóságok általi közös ellenőrzést. A közös ellenőrzést a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló jogi eszközökben (8) meghatározott módon lehetne megszervezni.

4.   ÖSSZEGZÉS

| 46. | Az adatvédelmi biztos támogatja a Bizottság azon célját, hogy az információcsere számára elektronikus rendszert hozzon létre, és szabályozza annak adatvédelmi vonatkozásait. |
| --- | --- |

46.

Az adatvédelmi biztos támogatja a Bizottság azon célját, hogy az információcsere számára elektronikus rendszert hozzon létre, és szabályozza annak adatvédelmi vonatkozásait.

| 47. | Az IMI-határozatnak a fent kifejtett okokból szilárd jogalapra van szüksége. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül a jogalap megválasztását, és keressen megoldást a választott jogalap hiányosságainak orvosolására, aminek következménye lehet, hogy az IMI-határozatot a jogbiztonság követelményének megfelelő jogi eszközzel kell felváltani. |
| --- | --- |

47.

Az IMI-határozatnak a fent kifejtett okokból szilárd jogalapra van szüksége. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül a jogalap megválasztását, és keressen megoldást a választott jogalap hiányosságainak orvosolására, aminek következménye lehet, hogy az IMI-határozatot a jogbiztonság követelményének megfelelő jogi eszközzel kell felváltani.

| 48. | Legalkalmasabb megoldásként az adatvédelmi biztos azon lehetőség megvizsgálását ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament – a Schengeni Információs Rendszerhez, a vízuminformációs rendszerhez és más nagyméretű IT-adatbázisokhoz hasonlóan – fogadjon el egy külön jogi eszközt az IMI-rendszer számára. |
| --- | --- |

48.

Legalkalmasabb megoldásként az adatvédelmi biztos azon lehetőség megvizsgálását ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament – a Schengeni Információs Rendszerhez, a vízuminformációs rendszerhez és más nagyméretű IT-adatbázisokhoz hasonlóan – fogadjon el egy külön jogi eszközt az IMI-rendszer számára.

| 49. | Másik megoldásként meg lehetne vizsgálni, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv 34. cikke, és az egyéb belső piaci jogszabályokhoz kapcsolódóan elfogadandó hasonló rendelkezések nem felelnének-e meg jogalapként. |
| --- | --- |

49.

Másik megoldásként meg lehetne vizsgálni, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv 34. cikke, és az egyéb belső piaci jogszabályokhoz kapcsolódóan elfogadandó hasonló rendelkezések nem felelnének-e meg jogalapként.

| 50. | A vélemény továbbá több, az IMI adatvédelmi vonatkozásait szabályozó rendelkezésre vonatkozó ajánlást tartalmaz, amelyek vagy beépülhetnek a feljebb javasoltak szerint az IMI-határozat helyébe lépő új jogi eszközbe, vagy ilyen új eszköz hiányában bekerülhetnek magába az IMI-határozatba is, annak módosítását követően. |
| --- | --- |

50.

A vélemény továbbá több, az IMI adatvédelmi vonatkozásait szabályozó rendelkezésre vonatkozó ajánlást tartalmaz, amelyek vagy beépülhetnek a feljebb javasoltak szerint az IMI-határozat helyébe lépő új jogi eszközbe, vagy ilyen új eszköz hiányában bekerülhetnek magába az IMI-határozatba is, annak módosítását követően.

| 51. | Az ajánlások egy részét az IMI-szereplők már most, a határozat módosítása nélkül is alkalmazhatják a gyakorlatban. Az adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság a lehetőségekhez mérten, legalább működési szinten fogadja meg az e véleményben adott ajánlásokat, amennyiben azok a Bizottság mint IMI-szereplő tevékenységére vonatkoznak. |
| --- | --- |

51.

Az ajánlások egy részét az IMI-szereplők már most, a határozat módosítása nélkül is alkalmazhatják a gyakorlatban. Az adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Bizottság a lehetőségekhez mérten, legalább működési szinten fogadja meg az e véleményben adott ajánlásokat, amennyiben azok a Bizottság mint IMI-szereplő tevékenységére vonatkoznak.

| 52. | Ezek az ajánlások az átláthatóságra és az arányosságra, a közös adatkezelésre és az illetékességi körök megosztására, az érintetteknek szóló adatvédelmi nyilatkozatra, a hozzáférési jogokra, a kifogásolásra, a helyesbítésre, az adatok megőrzésére, a biztonsági intézkedésekre és a közös ellenőrzésre vonatkoznak. |
| --- | --- |

52.

Ezek az ajánlások az átláthatóságra és az arányosságra, a közös adatkezelésre és az illetékességi körök megosztására, az érintetteknek szóló adatvédelmi nyilatkozatra, a hozzáférési jogokra, a kifogásolásra, a helyesbítésre, az adatok megőrzésére, a biztonsági intézkedésekre és a közös ellenőrzésre vonatkoznak.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 22-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  Lásd e vélemény 12. pontját.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK irányelve a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelve a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

3

(4)  A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 7/2007. sz. véleménye a belső piaci információs rendszerhez (IMI) kapcsolódó adatvédelmi kérdésekről, WP 140.

4

(5)  HL L 144., 2004.4.30.; helyesbítve: HL L 181., 2004.5.18., 25. o.

5

(6)  Lásd a Bizottság Fehér Könyvét a növekedésről, versenyképességről és foglalkoztatásról, COM(93) 700 végleges.

6

(7)  HL L 184., 2006.12.29., 23. o.

7

(8)  Lásd a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 44–46. cikkét (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.) és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat 60–62. cikkét (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

8

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/8

---

A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása

(2008/C 270/02)

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A pénzügyi világválság jelentősen fokozódott, és immár az EU bankágazatát is súlyosan érinti. A különösen az Egyesült Államok jelzáloghitel-piacát és a jelzálog-fedezetű eszközöket érintő vagy az egyes bankok túlságosan kockázatos stratégiáiból eredő veszteségekből adódó sajátos problémákon túl az elmúlt hetek során általános bizalomvesztés volt tapasztalható a bankágazaton belül. Az egyes pénzintézetek hitelkockázatával kapcsolatos széles körű bizonytalanság miatt a bankközi hitelezés piacának forrásai elapadtak, és ennek következtében a likviditáshoz való hozzáférés általában véve egyre nehezebbé vált a pénzintézetek számára. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi világválság jelentősen fokozódott, és immár az EU bankágazatát is súlyosan érinti. A különösen az Egyesült Államok jelzáloghitel-piacát és a jelzálog-fedezetű eszközöket érintő vagy az egyes bankok túlságosan kockázatos stratégiáiból eredő veszteségekből adódó sajátos problémákon túl az elmúlt hetek során általános bizalomvesztés volt tapasztalható a bankágazaton belül. Az egyes pénzintézetek hitelkockázatával kapcsolatos széles körű bizonytalanság miatt a bankközi hitelezés piacának forrásai elapadtak, és ennek következtében a likviditáshoz való hozzáférés általában véve egyre nehezebbé vált a pénzintézetek számára.

| (2) | A jelenlegi helyzet egyes pénzintézetek létét fenyegeti: ezek problémái a sajátságos üzleti modelljükre vagy üzleti gyakorlataikra vezethetők vissza, amelyek sebezhetőségét a pénzpiaci válság még inkább felszínre hozza és fokozza. Ahhoz, hogy ezen pénzintézeteknek a felszámolás helyett hosszú távú életképességet lehessen biztosítani, műveleteik tekintetében gyökeres szerkezetátalakítás végrehajtására van szükség. Az adott körülmények között a válság egyenlőképpen érinti azon pénzintézeteket is, amelyek helyzete alapvetően stabil és a nehézségeik kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést szigorúan korlátozó általános piaci helyzetnek tudhatók be. Ezen intézmények hosszú távú életképessége kevésbé jelentős szerkezetátalakítást tesz szükségessé. Azonban a tagállam által a nemzeti pénzpiaca (bizonyos) pénzintézeteinek támogatására tett lépések minden esetben előnyökhöz juttathatják ezen intézményeket más – az adott tagállamban vagy más tagállamokban működő – pénzintézetekkel szemben. |
| --- | --- |

(2)

A jelenlegi helyzet egyes pénzintézetek létét fenyegeti: ezek problémái a sajátságos üzleti modelljükre vagy üzleti gyakorlataikra vezethetők vissza, amelyek sebezhetőségét a pénzpiaci válság még inkább felszínre hozza és fokozza. Ahhoz, hogy ezen pénzintézeteknek a felszámolás helyett hosszú távú életképességet lehessen biztosítani, műveleteik tekintetében gyökeres szerkezetátalakítás végrehajtására van szükség. Az adott körülmények között a válság egyenlőképpen érinti azon pénzintézeteket is, amelyek helyzete alapvetően stabil és a nehézségeik kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést szigorúan korlátozó általános piaci helyzetnek tudhatók be. Ezen intézmények hosszú távú életképessége kevésbé jelentős szerkezetátalakítást tesz szükségessé. Azonban a tagállam által a nemzeti pénzpiaca (bizonyos) pénzintézeteinek támogatására tett lépések minden esetben előnyökhöz juttathatják ezen intézményeket más – az adott tagállamban vagy más tagállamokban működő – pénzintézetekkel szemben.

| (3) | Az ECOFIN-Tanács 2008. október 7-én következtetéseket fogadott el, amelyekben kötelezettséget vállal a bankrendszer megbízhatóságának és stabilitásának javításához szükséges valamennyi intézkedés megtételére a bizalom helyreállításának, illetve a pénzügyi ágazat megfelelő működésének biztosítása érdekében. Többek között a rendszer szempontjából fontos veszélyeztetett pénzintézetek feltőkésítését tekintik a betétesek érdekeinek és a rendszer stabilitásának megfelelő védelmét biztosító egyik módszernek. Továbbá megállapodás született abban is, hogy az állami beavatkozásról nemzeti szinten, de összehangolt kereten belül és közös uniós elvek alapján kell dönteni (1). A Bizottság egyúttal felajánlotta, hogy rövidesen iránymutatást bocsát ki, amelyben meghatározza azt az átfogó keretet, amelyen belül gyorsan értékelni lehet az feltőkésítési és a kezességvállalási rendszereknek, valamint ezen rendszerek alkalmazása eseteinek az állami támogatásokkal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(3)

Az ECOFIN-Tanács 2008. október 7-én következtetéseket fogadott el, amelyekben kötelezettséget vállal a bankrendszer megbízhatóságának és stabilitásának javításához szükséges valamennyi intézkedés megtételére a bizalom helyreállításának, illetve a pénzügyi ágazat megfelelő működésének biztosítása érdekében. Többek között a rendszer szempontjából fontos veszélyeztetett pénzintézetek feltőkésítését tekintik a betétesek érdekeinek és a rendszer stabilitásának megfelelő védelmét biztosító egyik módszernek. Továbbá megállapodás született abban is, hogy az állami beavatkozásról nemzeti szinten, de összehangolt kereten belül és közös uniós elvek alapján kell dönteni (1). A Bizottság egyúttal felajánlotta, hogy rövidesen iránymutatást bocsát ki, amelyben meghatározza azt az átfogó keretet, amelyen belül gyorsan értékelni lehet az feltőkésítési és a kezességvállalási rendszereknek, valamint ezen rendszerek alkalmazása eseteinek az állami támogatásokkal való összeegyeztethetőségét.

| (4) | Tekintettel az immár az alapvetően stabil bankokat is veszélyeztető válság mértékére, az európai pénzpiacok magas szintű integrációjára és kölcsönös függésére, valamint a rendszer szempontjából fontos pénzintézetek esetleges csődjének drasztikus hatására, amely a válságot tovább fokozná, a Bizottság elismeri, hogy a tagállamok joggal tarthatják szükségesnek, hogy pénzügyi rendszerük megóvása érdekében megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre. A pénzügyi ágazatot jelenleg sújtó problémák különös jellegéből adódóan ezen intézkedéseknek esetleg túl kell mutatniuk az egyes pénzintézetek stabilizációján, és kiterjedhetnek általános rendszerekre is. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel az immár az alapvetően stabil bankokat is veszélyeztető válság mértékére, az európai pénzpiacok magas szintű integrációjára és kölcsönös függésére, valamint a rendszer szempontjából fontos pénzintézetek esetleges csődjének drasztikus hatására, amely a válságot tovább fokozná, a Bizottság elismeri, hogy a tagállamok joggal tarthatják szükségesnek, hogy pénzügyi rendszerük megóvása érdekében megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre. A pénzügyi ágazatot jelenleg sújtó problémák különös jellegéből adódóan ezen intézkedéseknek esetleg túl kell mutatniuk az egyes pénzintézetek stabilizációján, és kiterjedhetnek általános rendszerekre is.

| (5) | Mivel a jelenlegi rendkívüli körülményeket megfelelően figyelembe kell venni az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzpiacokat érintő válság kezelését célzó intézkedésekkel összefüggésben történő alkalmazásakor, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ezen intézkedések ne idézzenek elő szükségtelen versenytorzulást a piacon jelen lévő pénzintézetek között, illetve ne legyenek negatív továbbgyűrűző hatásaik a többi tagországra nézve. E dokumentum célja, hogy iránymutatással szolgáljon az általános rendszereknek, valamint e rendszerek és a rendszer szempontjából fontos ad hoc esetek egyedi alkalmazási eseteinek az EK-Szerződéssel való összeegyeztethetőségére vonatkozó kritériumokról. E kritériumoknak a tagállami intézkedések vonatkozásában történő alkalmazásakor a Bizottság kellő gyorsasággal fog eljárni a jogbiztonság biztosítása és a pénzpiacokba vetett bizalom helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a jelenlegi rendkívüli körülményeket megfelelően figyelembe kell venni az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzpiacokat érintő válság kezelését célzó intézkedésekkel összefüggésben történő alkalmazásakor, a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ezen intézkedések ne idézzenek elő szükségtelen versenytorzulást a piacon jelen lévő pénzintézetek között, illetve ne legyenek negatív továbbgyűrűző hatásaik a többi tagországra nézve. E dokumentum célja, hogy iránymutatással szolgáljon az általános rendszereknek, valamint e rendszerek és a rendszer szempontjából fontos ad hoc esetek egyedi alkalmazási eseteinek az EK-Szerződéssel való összeegyeztethetőségére vonatkozó kritériumokról. E kritériumoknak a tagállami intézkedések vonatkozásában történő alkalmazásakor a Bizottság kellő gyorsasággal fog eljárni a jogbiztonság biztosítása és a pénzpiacokba vetett bizalom helyreállítása érdekében.

2.   ÁLTALÁNOS ELVEK

| (6) | A nehéz helyzetben lévő egyedi vállalkozások számára nyújtott állami támogatások értékelése rendszerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (2) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás) szerint történik, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy az ilyen jellegű támogatások vonatkozásában miként értelmezi az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját. Ezen iránymutatás általánosan alkalmazandó, de tartalmaz bizonyos, a pénzügyi ágazatra vonatkozó sajátos kritériumokat is. |
| --- | --- |

(6)

A nehéz helyzetben lévő egyedi vállalkozások számára nyújtott állami támogatások értékelése rendszerint az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (2) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás) szerint történik, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy az ilyen jellegű támogatások vonatkozásában miként értelmezi az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját. Ezen iránymutatás általánosan alkalmazandó, de tartalmaz bizonyos, a pénzügyi ágazatra vonatkozó sajátos kritériumokat is.

| (7) | Emellett az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a Bizottság engedélyezheti az állami támogatást „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” is. |
| --- | --- |

(7)

Emellett az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a Bizottság engedélyezheti az állami támogatást „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” is.

| (8) | A Bizottság újólag megerősíti, hogy az ítélkezési gyakorlattal (3) összhangban az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja korlátozó értelmezést tesz szükségessé arra vonatkozóan, hogy mi minősülhet egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavarnak. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság újólag megerősíti, hogy az ítélkezési gyakorlattal (3) összhangban az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja korlátozó értelmezést tesz szükségessé arra vonatkozóan, hogy mi minősülhet egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavarnak.

| (9) | Tekintettel a jelenlegi pénzpiaci válság aggasztó mértékére és a tagállamok általános gazdaságára gyakorolt lehetséges hatásaira, a Bizottság úgy véli, hogy jelen körülmények között az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja jogalapot képezhet mindazon támogatási intézkedések esetében, amelyek e rendszerszintű válság megoldását szolgálják. Ez különösen az olyan támogatásokra érvényes, amelyeket egy adott tagállamban több vagy valamennyi pénzintézet rendelkezésére álló általános támogatási program útján nyújtanak. Amennyiben egy tagállam pénzügyi stabilitásért felelős hatóságai kijelentik a Bizottságnak, hogy fennáll a gazdaságában bekövetkező komoly zavar veszélye, ezt a Bizottság az értékelésnél különösen figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a jelenlegi pénzpiaci válság aggasztó mértékére és a tagállamok általános gazdaságára gyakorolt lehetséges hatásaira, a Bizottság úgy véli, hogy jelen körülmények között az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja jogalapot képezhet mindazon támogatási intézkedések esetében, amelyek e rendszerszintű válság megoldását szolgálják. Ez különösen az olyan támogatásokra érvényes, amelyeket egy adott tagállamban több vagy valamennyi pénzintézet rendelkezésére álló általános támogatási program útján nyújtanak. Amennyiben egy tagállam pénzügyi stabilitásért felelős hatóságai kijelentik a Bizottságnak, hogy fennáll a gazdaságában bekövetkező komoly zavar veszélye, ezt a Bizottság az értékelésnél különösen figyelembe veszi.

| (10) | Nem kizártak a tagállamok ad hoc intézkedései az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett kritériumoknak megfelelő körülmények esetén. A támogatási programok és ad hoc intézkedések esetében egyaránt, miközben a támogatás értékelésének a EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint elfogadott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás általános elveivel összhangban kell történnie, az adott körülmények lehetővé teszik kivételes intézkedések jóváhagyását is, így például a strukturális sürgősségi beavatkozásokat, a harmadik felek – pl. hitelezők – jogvédelmét és a hat hónapot esetlegesen meghaladó mentőintézkedéseket. |
| --- | --- |

(10)

Nem kizártak a tagállamok ad hoc intézkedései az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett kritériumoknak megfelelő körülmények esetén. A támogatási programok és ad hoc intézkedések esetében egyaránt, miközben a támogatás értékelésének a EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint elfogadott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás általános elveivel összhangban kell történnie, az adott körülmények lehetővé teszik kivételes intézkedések jóváhagyását is, így például a strukturális sürgősségi beavatkozásokat, a harmadik felek – pl. hitelezők – jogvédelmét és a hat hónapot esetlegesen meghaladó mentőintézkedéseket.

| (11) | Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy fenti szempontokból következően az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja nem tekinthető főszabálynak válsághelyzetek esetében más ágazatokban, ha nem áll fenn annak hasonló kockázata, hogy azok a tagállam gazdaságára összességében azonnali hatást gyakorolnak. Ami a pénzügyi ágazatot illeti, kizárólag merőben kivételes körülmények között – amikor a pénzpiacok teljes működése forog veszélyben – lehet erre a rendelkezésre hivatkozni. |
| --- | --- |

(11)

Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy fenti szempontokból következően az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja nem tekinthető főszabálynak válsághelyzetek esetében más ágazatokban, ha nem áll fenn annak hasonló kockázata, hogy azok a tagállam gazdaságára összességében azonnali hatást gyakorolnak. Ami a pénzügyi ágazatot illeti, kizárólag merőben kivételes körülmények között – amikor a pénzpiacok teljes működése forog veszélyben – lehet erre a rendelkezésre hivatkozni.

| (12) | Amennyiben egy tagállam gazdaságában komoly zavar következett be a fent említettek szerint, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja akkor sem alkalmazható határozatlan időre, hanem mindössze addig, amíg a válsághelyzet azt indokolja. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben egy tagállam gazdaságában komoly zavar következett be a fent említettek szerint, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja akkor sem alkalmazható határozatlan időre, hanem mindössze addig, amíg a válsághelyzet azt indokolja.

| (13) | Következésképpen valamennyi általános támogatási programot ilyen alapon kell kidolgozni, pl. kezességvállalási vagy feltőkésítési program formájában, rendszeres időközönként felül kell vizsgálni őket, és amint az adott tagállam gazdasági helyzete lehetővé teszi, a támogatást meg kell szüntetni. Elismerve, hogy egyelőre nem látható előre a pénzpiacot jelenleg sújtó rendkívüli nehézségek várható időtartama, és a bizalom helyreállítása érdekében esetleg elengedhetetlen jelezni,, hogy valamely intézkedés mindaddig életben marad, amíg a válsághelyzet fennáll, a Bizottság bármely általános támogatási program összeegyeztethetősége szempontjából lényeges elemnek tekinti, hogy a tagállam legalább hathavonta vizsgálja felül a programot, és a vizsgálati eredményről a Bizottságot tájékoztassa. |
| --- | --- |

(13)

Következésképpen valamennyi általános támogatási programot ilyen alapon kell kidolgozni, pl. kezességvállalási vagy feltőkésítési program formájában, rendszeres időközönként felül kell vizsgálni őket, és amint az adott tagállam gazdasági helyzete lehetővé teszi, a támogatást meg kell szüntetni. Elismerve, hogy egyelőre nem látható előre a pénzpiacot jelenleg sújtó rendkívüli nehézségek várható időtartama, és a bizalom helyreállítása érdekében esetleg elengedhetetlen jelezni,, hogy valamely intézkedés mindaddig életben marad, amíg a válsághelyzet fennáll, a Bizottság bármely általános támogatási program összeegyeztethetősége szempontjából lényeges elemnek tekinti, hogy a tagállam legalább hathavonta vizsgálja felül a programot, és a vizsgálati eredményről a Bizottságot tájékoztassa.

| (14) | Továbbá a Bizottság álláspontja szerint az illikvid, de egyébiránt alapvetően stabil pénzintézeteket – amennyiben nem állnának fenn a jelenlegi kivételes körülmények – más szempontok alapján kellene értékelni, mint a belső nehézségekkel küzdő pénzintézeteket. Az első esetben ugyanis az életképességgel kapcsolatos problémák a jellegüknél fogva a külső tényezőkhöz kötődnek, és azokat sokkal inkább a pénzpiac jelenlegi rendkívüli helyzete idézte elő, mintsem a hatékonyság hiánya vagy a túlzott kockázatvállalás. Ennek eredményeképpen az ilyen intézetek életképességének támogatását célzó programokkal járó versenytorzulás általában korlátozottabb, és kisebb mértékű szerkezetátalakítást tesz szükségessé. Ezzel szemben más pénzintézetek, amelyeket feltehetőleg különösen érzékenyen érintenek a – például a hatékonyság hiányából, a gyenge eszköz-forráskezelésből vagy a kockázatos stratégiákból eredő – veszteségek, illeszkedhetnek a megmentési támogatás általános keretébe, és különösen gyökeres szerkezetátalakításra, illetve a versenytorzulást mérséklő kompenzációs intézkedésekre van szükségük (4). Azonban megfelelő biztosítékok hiányában a kezességvállalási vagy feltőkésítési programok végrehajtása minden esetben lényeges versenytorzuláshoz vezethet, mivel azok a kedvezményezetteket a versenytársaik kárára jogosulatlan előnyökhöz juttatják, vagy fokozhatják a más tagországokban működő pénzintézetek likviditási nehézségeit. |
| --- | --- |

(14)

Továbbá a Bizottság álláspontja szerint az illikvid, de egyébiránt alapvetően stabil pénzintézeteket – amennyiben nem állnának fenn a jelenlegi kivételes körülmények – más szempontok alapján kellene értékelni, mint a belső nehézségekkel küzdő pénzintézeteket. Az első esetben ugyanis az életképességgel kapcsolatos problémák a jellegüknél fogva a külső tényezőkhöz kötődnek, és azokat sokkal inkább a pénzpiac jelenlegi rendkívüli helyzete idézte elő, mintsem a hatékonyság hiánya vagy a túlzott kockázatvállalás. Ennek eredményeképpen az ilyen intézetek életképességének támogatását célzó programokkal járó versenytorzulás általában korlátozottabb, és kisebb mértékű szerkezetátalakítást tesz szükségessé. Ezzel szemben más pénzintézetek, amelyeket feltehetőleg különösen érzékenyen érintenek a – például a hatékonyság hiányából, a gyenge eszköz-forráskezelésből vagy a kockázatos stratégiákból eredő – veszteségek, illeszkedhetnek a megmentési támogatás általános keretébe, és különösen gyökeres szerkezetátalakításra, illetve a versenytorzulást mérséklő kompenzációs intézkedésekre van szükségük (4). Azonban megfelelő biztosítékok hiányában a kezességvállalási vagy feltőkésítési programok végrehajtása minden esetben lényeges versenytorzuláshoz vezethet, mivel azok a kedvezményezetteket a versenytársaik kárára jogosulatlan előnyökhöz juttatják, vagy fokozhatják a más tagországokban működő pénzintézetek likviditási nehézségeit.

| (15) | Ezenfelül az EK-Szerződés állami támogatásokról szóló szabályainak alapját képező általános elvekkel összhangban, miszerint a nyújtott támogatás nem haladhatja meg a jogszerű célja eléréséhez feltétlenül szükséges szintet, és a versenytorzulást el kell kerülni vagy a lehető legkisebb mértékűre kell csökkenteni, és kellő figyelemmel a jelenlegi körülményekre, valamennyi általános támogatási intézkedésnek meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak:






  — | célirányos, hogy a gazdaságban bekövetkezett komoly zavar orvoslásának célját hatékonyan elérhesse, |
| --- | --- | --- |

(15)

Ezenfelül az EK-Szerződés állami támogatásokról szóló szabályainak alapját képező általános elvekkel összhangban, miszerint a nyújtott támogatás nem haladhatja meg a jogszerű célja eléréséhez feltétlenül szükséges szintet, és a versenytorzulást el kell kerülni vagy a lehető legkisebb mértékűre kell csökkenteni, és kellő figyelemmel a jelenlegi körülményekre, valamennyi általános támogatási intézkedésnek meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak:

—

célirányos, hogy a gazdaságban bekövetkezett komoly zavar orvoslásának célját hatékonyan elérhesse,

| — | a kihívással arányos, nem haladja meg a cél elérése érdekében szükséges mértéket, valamint |
| --- | --- |

—

a kihívással arányos, nem haladja meg a cél elérése érdekében szükséges mértéket, valamint

| — | oly módon dolgozták ki, hogy a versenytársakra, más ágazatokra és a többi tagországra gyakorolt negatív továbbgyűrűző hatásait a lehető legkisebb szintre csökkentsék. |
| --- | --- |

—

oly módon dolgozták ki, hogy a versenytársakra, más ágazatokra és a többi tagországra gyakorolt negatív továbbgyűrűző hatásait a lehető legkisebb szintre csökkentsék.

| (16) | A belső piac megfelelő működésének megőrzése érdekében szükséges, hogy az intézkedések – az EK-Szerződésben rögzített, állami támogatásokról szóló szabályokkal és az alapvető szabadságokkal, például a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összhangban – megfeleljenek e kritériumoknak. A Bizottság az értékelése során a következő szempontokat veszi figyelembe az alább felsorolt állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének megállapításához. |
| --- | --- |

(16)

A belső piac megfelelő működésének megőrzése érdekében szükséges, hogy az intézkedések – az EK-Szerződésben rögzített, állami támogatásokról szóló szabályokkal és az alapvető szabadságokkal, például a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összhangban – megfeleljenek e kritériumoknak. A Bizottság az értékelése során a következő szempontokat veszi figyelembe az alább felsorolt állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének megállapításához.

3.   A PÉNZINTÉZETEK KÖTELEZETTSÉGEIT FEDEZŐ GARANCIÁK

| (17) | A fenti elvek alapján a kötelezettségek védelmét szolgáló, nyilatkozat, jogszabály vagy szerződéses rendszer útján történő kezességvállalási programokkal kapcsolatban a következőket kell megfontolni – azzal a kitétellel, hogy ezen értelmezések általános jellegűek, és azokat hozzá kell igazítani minden egyes eset különleges körülményeihez. |
| --- | --- |

(17)

A fenti elvek alapján a kötelezettségek védelmét szolgáló, nyilatkozat, jogszabály vagy szerződéses rendszer útján történő kezességvállalási programokkal kapcsolatban a következőket kell megfontolni – azzal a kitétellel, hogy ezen értelmezések általános jellegűek, és azokat hozzá kell igazítani minden egyes eset különleges körülményeihez.

Támogathatósági jogosultság valamely kezességvállalási programra

| (18) | Jelentős versenytorzulás következhet be, ha bizonyos piaci szereplőket kizárnak abból a körből, amely kezességvállalásban részesülhet. Azokat a feltételeket, amelyek mellett a pénzintézetek ilyen garanciában részesülhetnek, objektíven – megfelelően számításba véve az érintett pénzintézet szerepét az adott bankrendszeren belül és a gazdaság egészében – és megkülönböztetéstől mentesen kell meghatározni, hogy ily módon kiküszöbölhető legyen az intézkedésnek a szomszédos piacokra és a belső piac egészére gyakorolt indokolatlan versenytorzító hatása. Az állampolgárságon alapuló megkülönböztetés tilalma elvének alkalmazásával a programnak ki kell terjednie az érintett tagországban működő valamennyi intézményre – ide értve a leányvállalatokat is –, amely az adott tagországban jelentős tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(18)

Jelentős versenytorzulás következhet be, ha bizonyos piaci szereplőket kizárnak abból a körből, amely kezességvállalásban részesülhet. Azokat a feltételeket, amelyek mellett a pénzintézetek ilyen garanciában részesülhetnek, objektíven – megfelelően számításba véve az érintett pénzintézet szerepét az adott bankrendszeren belül és a gazdaság egészében – és megkülönböztetéstől mentesen kell meghatározni, hogy ily módon kiküszöbölhető legyen az intézkedésnek a szomszédos piacokra és a belső piac egészére gyakorolt indokolatlan versenytorzító hatása. Az állampolgárságon alapuló megkülönböztetés tilalma elvének alkalmazásával a programnak ki kell terjednie az érintett tagországban működő valamennyi intézményre – ide értve a leányvállalatokat is –, amely az adott tagországban jelentős tevékenységet folytat.

A garancia tárgyi hatálya – A fedezett kötelezettségtípusok

| (19) | A mostani rendkívüli körülmények között szükséges lehet a pénzintézetek betéteseinek újbóli megnyugtatása afelől, hogy nem fognak veszteségeket elszenvedni, így csökkenteni lehet a bankok kivét céljából történő megrohanását és az indokolatlan továbbgyűrűző negatív hatásokat a stabil helyzetű bankokra vonatkozóan. Tehát a rendszerválság fényében a lakossági betétek (és az egyéni ügyfelek tartozásainak) védelme elvileg a hatóságok válaszlépésének egyik legális alkotóelemét képezheti. |
| --- | --- |

(19)

A mostani rendkívüli körülmények között szükséges lehet a pénzintézetek betéteseinek újbóli megnyugtatása afelől, hogy nem fognak veszteségeket elszenvedni, így csökkenteni lehet a bankok kivét céljából történő megrohanását és az indokolatlan továbbgyűrűző negatív hatásokat a stabil helyzetű bankokra vonatkozóan. Tehát a rendszerválság fényében a lakossági betétek (és az egyéni ügyfelek tartozásainak) védelme elvileg a hatóságok válaszlépésének egyik legális alkotóelemét képezheti.

| (20) | Ami a lakossági betéteken túli garanciákat illeti, a fedezendő tartozás- és kötelezettségtípusok körének lehetőség szerint a probléma konkrét forrását kell célba vennie és azt a mostani pénzügyi válság adott területen gyakorolt hatásaival szembeni fellépés érdekében szükségesnek tartott szintre kell korlátozni, ellenkező esetben a garanciák késleltethetik a szükséges alkalmazkodási folyamatot, és esetleg károsan befolyásolhatnák az ágazat morálját (5). |
| --- | --- |

(20)

Ami a lakossági betéteken túli garanciákat illeti, a fedezendő tartozás- és kötelezettségtípusok körének lehetőség szerint a probléma konkrét forrását kell célba vennie és azt a mostani pénzügyi válság adott területen gyakorolt hatásaival szembeni fellépés érdekében szükségesnek tartott szintre kell korlátozni, ellenkező esetben a garanciák késleltethetik a szükséges alkalmazkodási folyamatot, és esetleg károsan befolyásolhatnák az ágazat morálját (5).

| (21) | Ezen elv alkalmazásában a bankközi hitelezésnek a pénzintézetek közötti bizalomvesztés miatt bekövetkezett elapadása szintén indokolhatja a kezességvállalást bizonyos bankközi betéttípusok, sőt akár a rövid és közepes futamidejű adósságeszközökre, feltéve, hogy e kötelezettségek még nem rendelkeznek létező befektetői megállapodások vagy más eszközök által biztosított megfelelő védelemmel (6). |
| --- | --- |

(21)

Ezen elv alkalmazásában a bankközi hitelezésnek a pénzintézetek közötti bizalomvesztés miatt bekövetkezett elapadása szintén indokolhatja a kezességvállalást bizonyos bankközi betéttípusok, sőt akár a rövid és közepes futamidejű adósságeszközökre, feltéve, hogy e kötelezettségek még nem rendelkeznek létező befektetői megállapodások vagy más eszközök által biztosított megfelelő védelemmel (6).

| (22) | Minden olyan kezességvállalás esetében, amelynek fedezetét kiterjesztik az említett viszonylag széles alkalmazási körön kívül eső további adósságtípusokra, az indokoltság tekintetében alapos vizsgálatot kell végezni. |
| --- | --- |

(22)

Minden olyan kezességvállalás esetében, amelynek fedezetét kiterjesztik az említett viszonylag széles alkalmazási körön kívül eső további adósságtípusokra, az indokoltság tekintetében alapos vizsgálatot kell végezni.

| (23) | Az ilyen garanciák elvileg nem foglalhatnak magukban alárendelt kölcsönt (2. szintű tőke) vagy az összes kötelezettségre egyöntetűen kiterjedő fedezetet, mivel ez inkább a részvényesek és más kockázatitőke-befektetők érdekeinek védelmét szolgálná. Az ilyen adósság fedezése esetén ugyanis tőkenövelésre, és következésképpen hiteltevékenységre nyílna lehetőség, ami különleges korlátozásokat tehet szükségessé. |
| --- | --- |

(23)

Az ilyen garanciák elvileg nem foglalhatnak magukban alárendelt kölcsönt (2. szintű tőke) vagy az összes kötelezettségre egyöntetűen kiterjedő fedezetet, mivel ez inkább a részvényesek és más kockázatitőke-befektetők érdekeinek védelmét szolgálná. Az ilyen adósság fedezése esetén ugyanis tőkenövelésre, és következésképpen hiteltevékenységre nyílna lehetőség, ami különleges korlátozásokat tehet szükségessé.

A program időbeli hatálya

| (24) | A lakossági betétekre vonatkozó kezességvállalási programokon túli bármely egyéb kezességvállalási programot a minimálisan szükséges időtartamra kell korlátozni. A fenti általános elvekkel összhangban, valamint figyelembe véve, hogy egyelőre nem látható előre a pénzpiac alapvető működési zavarainak várható időtartama, a Bizottság véleménye szerint minden általános támogatási program összeegyeztethetőségének szükséges elemét képezi, hogy az adott tagország hat havonta elvégezze a program felülvizsgálatát, amely során áttekinti a program további alkalmazásának indokoltságát és a pénzpiacok helyzetének alakulására tekintettel elvégzendő esetleges kiigazításokat. E vizsgálat eredményeit be kell nyújtani a Bizottság számára. Amennyiben a tagország a vizsgálatot rendszeres időközönként elvégzi, a Bizottság a programot hat hónapnál hosszabb – elvileg két évig terjedő – időtartamra is jóváhagyhatja. Mindaddig, amíg a pénzpiaci válság megköveteli, a Bizottság jóváhagyásával lehetőség van a program további kiterjesztésére is. Ha a program lehetőséget biztosít arra, hogy a garanciák a program tervezett kibocsátási időtartamának lejártát követően egy adott határidőig továbbra is fedezetet nyújtsanak az érintett adósságra, a túlzott versenytorzulás elkerülése érdekében további védintézkedésekre lehet szükség. Ezen intézkedések magukban foglalhatják többek között a jelen közlemény által elvileg engedélyezettnél rövidebb kibocsátási időtartamot, az elrettentő hatású árfeltételeket, valamint a fedezett adósság megfelelő mennyiségi korlátozását. |
| --- | --- |

(24)

A lakossági betétekre vonatkozó kezességvállalási programokon túli bármely egyéb kezességvállalási programot a minimálisan szükséges időtartamra kell korlátozni. A fenti általános elvekkel összhangban, valamint figyelembe véve, hogy egyelőre nem látható előre a pénzpiac alapvető működési zavarainak várható időtartama, a Bizottság véleménye szerint minden általános támogatási program összeegyeztethetőségének szükséges elemét képezi, hogy az adott tagország hat havonta elvégezze a program felülvizsgálatát, amely során áttekinti a program további alkalmazásának indokoltságát és a pénzpiacok helyzetének alakulására tekintettel elvégzendő esetleges kiigazításokat. E vizsgálat eredményeit be kell nyújtani a Bizottság számára. Amennyiben a tagország a vizsgálatot rendszeres időközönként elvégzi, a Bizottság a programot hat hónapnál hosszabb – elvileg két évig terjedő – időtartamra is jóváhagyhatja. Mindaddig, amíg a pénzpiaci válság megköveteli, a Bizottság jóváhagyásával lehetőség van a program további kiterjesztésére is. Ha a program lehetőséget biztosít arra, hogy a garanciák a program tervezett kibocsátási időtartamának lejártát követően egy adott határidőig továbbra is fedezetet nyújtsanak az érintett adósságra, a túlzott versenytorzulás elkerülése érdekében további védintézkedésekre lehet szükség. Ezen intézkedések magukban foglalhatják többek között a jelen közlemény által elvileg engedélyezettnél rövidebb kibocsátási időtartamot, az elrettentő hatású árfeltételeket, valamint a fedezett adósság megfelelő mennyiségi korlátozását.

A támogatás minimális szintre korlátozása – A magánszektor hozzájárulása

| (25) | Az állami támogatásokra vonatkozó általános elv alkalmazásában, miszerint a támogatás összegét és intenzitását a minimális szintre kell korlátozni, a tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a kedvezményezettek és/vagy az ágazat jelentősen hozzájáruljon a kezességvállalás költségeihez – és adott esetben az állami beavatkozás költségeihez, amennyiben a kezességvállaláshoz erre sor került. |
| --- | --- |

(25)

Az állami támogatásokra vonatkozó általános elv alkalmazásában, miszerint a támogatás összegét és intenzitását a minimális szintre kell korlátozni, a tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a kedvezményezettek és/vagy az ágazat jelentősen hozzájáruljon a kezességvállalás költségeihez – és adott esetben az állami beavatkozás költségeihez, amennyiben a kezességvállaláshoz erre sor került.

| (26) | Az ilyen hozzájárulás pontos kiszámítása és összetétele az adott körülmények függvénye. A Bizottság szerint a következő összetevők (7) némelyikének vagy összességének megfelelő kombinációja elégíti ki a támogatás minimális szinten tartásának követelményét:






  — | a kezességvállalási programnak a kedvezményezett pénzintézetek által egyénileg és/vagy tágabb értelemben a pénzügyi ágazat által együttesen (8) fizetett megfelelő ellentételezésen kell alapulnia. Szem előtt tartva, hogy az ilyen jellegű és mértékű kezességvállalások piaci árfolyamának meghatározása összehasonlítható referenciaérték hiányában meglehetősen nehéz, és figyelemmel arra, hogy a jelenlegi körülmények között a kezdeményezett számára esetleg nehézséget okoz a jogosan ráterhelt összegek viselése, arra kell törekedni, hogy a támogatásnyújtásra vonatkozóan felszámolt díjak a lehető leginkább megközelítsék a piaci árnak tekintett összeget. A változó kockázati szinteket és a kedvezményezettek különböző hitelprofilját és -szükségleteit tükröző megfelelő árképzési mechanizmusok nagyban hozzájárulnak az intézkedés arányosságához, |
| --- | --- | --- |

(26)

Az ilyen hozzájárulás pontos kiszámítása és összetétele az adott körülmények függvénye. A Bizottság szerint a következő összetevők (7) némelyikének vagy összességének megfelelő kombinációja elégíti ki a támogatás minimális szinten tartásának követelményét:

—

a kezességvállalási programnak a kedvezményezett pénzintézetek által egyénileg és/vagy tágabb értelemben a pénzügyi ágazat által együttesen (8) fizetett megfelelő ellentételezésen kell alapulnia. Szem előtt tartva, hogy az ilyen jellegű és mértékű kezességvállalások piaci árfolyamának meghatározása összehasonlítható referenciaérték hiányában meglehetősen nehéz, és figyelemmel arra, hogy a jelenlegi körülmények között a kezdeményezett számára esetleg nehézséget okoz a jogosan ráterhelt összegek viselése, arra kell törekedni, hogy a támogatásnyújtásra vonatkozóan felszámolt díjak a lehető leginkább megközelítsék a piaci árnak tekintett összeget. A változó kockázati szinteket és a kedvezményezettek különböző hitelprofilját és -szükségleteit tükröző megfelelő árképzési mechanizmusok nagyban hozzájárulnak az intézkedés arányosságához,

| — | amennyiben szükségessé válik a kezességvállalás aktiválása, további lényeges hozzájárulást jelenthet a magánszektor részéről a kedvezményezett vállalkozás (ha az még létezik) vagy az ágazat által viselt fennálló kötelezettségek legalább egy tetemes részének fedezése, hogy a tagállami beavatkozás csupán az e hozzájárulást meghaladó összegekre korlátozódjon, |
| --- | --- |

—

amennyiben szükségessé válik a kezességvállalás aktiválása, további lényeges hozzájárulást jelenthet a magánszektor részéről a kedvezményezett vállalkozás (ha az még létezik) vagy az ágazat által viselt fennálló kötelezettségek legalább egy tetemes részének fedezése, hogy a tagállami beavatkozás csupán az e hozzájárulást meghaladó összegekre korlátozódjon,

| — | a Bizottság elismeri, hogy a kedvezményezettek adott esetben nem képesek a megfelelő ellentételezés egészének azonnali kiegyenlítésére. Következésképpen az előzőek kiegészítése vagy részleges helyettesítése céljából a tagállamok kilátásba helyezhetnek egy visszakövetelési/jobb megtérülést biztosító záradékot, amely szerint a kedvezményezettnek – amint azt a helyzete lehetővé teszi – vagy kiegészítő ellentételezést kell fizetnie magáért a kezességvállalási intézkedésért (amennyiben annak aktiválására nem került sor), vagy vissza kell térítenie a tagállam által a kezességvállalás keretében kifizetett összegek legalább egy részét (ha a támogatást igénybe vették). |
| --- | --- |

—

a Bizottság elismeri, hogy a kedvezményezettek adott esetben nem képesek a megfelelő ellentételezés egészének azonnali kiegyenlítésére. Következésképpen az előzőek kiegészítése vagy részleges helyettesítése céljából a tagállamok kilátásba helyezhetnek egy visszakövetelési/jobb megtérülést biztosító záradékot, amely szerint a kedvezményezettnek – amint azt a helyzete lehetővé teszi – vagy kiegészítő ellentételezést kell fizetnie magáért a kezességvállalási intézkedésért (amennyiben annak aktiválására nem került sor), vagy vissza kell térítenie a tagállam által a kezességvállalás keretében kifizetett összegek legalább egy részét (ha a támogatást igénybe vették).

Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése

| (27) | Mivel minden kezességvállalási program magában hordozza annak kockázatát, hogy negatív hatást gyakorol a nem kedvezményezett bankokra – ideértve a más tagállamokban működő bankokat is –, a programba megfelelő mechanizmusokat kell beépíteni annak érdekében, hogy az ilyen torzulások a minimálisra csökkenjenek, illetve ki lehessen küszöbölni a kedvezményezettek állami kezességvállalásból adódó előnyös helyzetével kapcsolatos esetleges visszaéléseket. Ezek az ágazat moráljára gyakorolt káros hatás kockázatának elkerülése szempontjából szintúgy fontos védintézkedések közé tartozhat a következő összetevők némelyikének vagy összességének megfelelő kombinációja (9):






  — | olyan magatartási korlátozások meghatározása, amelyek biztosítják, hogy a kedvezményezett pénzintézetek ne folytathassanak agresszív terjeszkedést a kezességvállalásra támaszkodva, az ilyen védelmet nem élvező más versenytársaik kárára. Ez például a következőknek köszönhetően érhető el:






  — | az üzleti magatartás, például az érintett kedvezményezett bank garantált jogállására hivatkozó hirdetések, az alkalmazott árak vagy az üzleti terjeszkedés korlátozása, pl. a piaci részesedés felső határértékének bevezetése által (10), |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Mivel minden kezességvállalási program magában hordozza annak kockázatát, hogy negatív hatást gyakorol a nem kedvezményezett bankokra – ideértve a más tagállamokban működő bankokat is –, a programba megfelelő mechanizmusokat kell beépíteni annak érdekében, hogy az ilyen torzulások a minimálisra csökkenjenek, illetve ki lehessen küszöbölni a kedvezményezettek állami kezességvállalásból adódó előnyös helyzetével kapcsolatos esetleges visszaéléseket. Ezek az ágazat moráljára gyakorolt káros hatás kockázatának elkerülése szempontjából szintúgy fontos védintézkedések közé tartozhat a következő összetevők némelyikének vagy összességének megfelelő kombinációja (9):

—

olyan magatartási korlátozások meghatározása, amelyek biztosítják, hogy a kedvezményezett pénzintézetek ne folytathassanak agresszív terjeszkedést a kezességvállalásra támaszkodva, az ilyen védelmet nem élvező más versenytársaik kárára. Ez például a következőknek köszönhetően érhető el:

—

az üzleti magatartás, például az érintett kedvezményezett bank garantált jogállására hivatkozó hirdetések, az alkalmazott árak vagy az üzleti terjeszkedés korlátozása, pl. a piaci részesedés felső határértékének bevezetése által (10),

| — | a kedvezményezett intézmények mérlegének nagyságrendi korlátozása egy megfelelő referenciaértékhez viszonyítva (például a GDP vagy a pénzpiaci növekedés alapján) (11), |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett intézmények mérlegének nagyságrendi korlátozása egy megfelelő referenciaértékhez viszonyítva (például a GDP vagy a pénzpiaci növekedés alapján) (11),

| — | a kezességvállalás céljával összeegyeztethetetlen tevékenység tilalma, ilyen például a részvények bevonása a kedvezményezett pénzintézetek részéről vagy új részvényopciók kibocsátása a vezetőség számára, |
| --- | --- |

—

a kezességvállalás céljával összeegyeztethetetlen tevékenység tilalma, ilyen például a részvények bevonása a kedvezményezett pénzintézetek részéről vagy új részvényopciók kibocsátása a vezetőség számára,

| — | megfelelő rendelkezések bevezetése, amelyek lehetővé teszik az érintett tagállam számára, hogy e magatartási korlátozásokat érvényesítse, köztük szankció a kezességvállalás nyújtotta védelemnek a kedvezményezett pénzintézettől történő megvonására a feltételek be nem tartása esetén. |
| --- | --- |

—

megfelelő rendelkezések bevezetése, amelyek lehetővé teszik az érintett tagállam számára, hogy e magatartási korlátozásokat érvényesítse, köztük szankció a kezességvállalás nyújtotta védelemnek a kedvezményezett pénzintézettől történő megvonására a feltételek be nem tartása esetén.

Kiigazító intézkedések általi nyomon követés

| (28) | A Bizottság véleménye szerint annak érdekében, hogy a versenytorzulás veszélye a lehető legbiztosabban elkerülhető legyen, az általános kezességvállalási programokat olyan átmeneti sürgősségi intézkedésnek kell tekinteni, amelynek célja a jelenlegi pénzpiaci válság heveny tüneteinek orvoslása. Az ilyen intézkedések értelemszerűen nem adhatnak teljes körű választ a pénzpiaci szervezet működésében tapasztalható strukturális zavarok okozta válság legmélyebb okaira vagy az egyes pénzintézetek sajátos problémáira, illetve a két tényező kombinációjára. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság véleménye szerint annak érdekében, hogy a versenytorzulás veszélye a lehető legbiztosabban elkerülhető legyen, az általános kezességvállalási programokat olyan átmeneti sürgősségi intézkedésnek kell tekinteni, amelynek célja a jelenlegi pénzpiaci válság heveny tüneteinek orvoslása. Az ilyen intézkedések értelemszerűen nem adhatnak teljes körű választ a pénzpiaci szervezet működésében tapasztalható strukturális zavarok okozta válság legmélyebb okaira vagy az egyes pénzintézetek sajátos problémáira, illetve a két tényező kombinációjára.

| (29) | Következésképpen egy adott kezességvállalási programot kellő időben végrehajtott és az ágazat egésze számára szükséges kiigazító intézkedéseknek és/vagy az egyes kedvezményezettek szerkezetátalakításának vagy felszámolásának kell kísérniük, különös tekintettel azon kedvezményezettekre, amelyek esetében kezességvállalásra van szükség. |
| --- | --- |

(29)

Következésképpen egy adott kezességvállalási programot kellő időben végrehajtott és az ágazat egésze számára szükséges kiigazító intézkedéseknek és/vagy az egyes kedvezményezettek szerkezetátalakításának vagy felszámolásának kell kísérniük, különös tekintettel azon kedvezményezettekre, amelyek esetében kezességvállalásra van szükség.

A program egyedi esetekre történő alkalmazása

| (30) | Amikor a kezességvállalási programot egyes pénzintézetek javára kell igénybe venni, elengedhetetlen, hogy ezt a – valamely fizetésképtelen intézmény felszínen tartását célzó, a program általános bevezetéséből adódó versenytorzuláson túl további torzulást előidéző – sürgősségi megmentési intézkedést, amint a pénzpiacok helyzete lehetővé teszi, kövessék a megfelelő lépések a kedvezményezett szerkezetátalakítására vagy felszámolására. Ez az intézkedés felveti egy, a kezességvállalás keretében történő kifizetések címzettjeire vonatkozó szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről szóló értesítés szükségességét, amelyet a Bizottság az állami támogatásokról szóló szabályokkal való összeegyeztethetőség tekintetében külön értékel majd (12). |
| --- | --- |

(30)

Amikor a kezességvállalási programot egyes pénzintézetek javára kell igénybe venni, elengedhetetlen, hogy ezt a – valamely fizetésképtelen intézmény felszínen tartását célzó, a program általános bevezetéséből adódó versenytorzuláson túl további torzulást előidéző – sürgősségi megmentési intézkedést, amint a pénzpiacok helyzete lehetővé teszi, kövessék a megfelelő lépések a kedvezményezett szerkezetátalakítására vagy felszámolására. Ez az intézkedés felveti egy, a kezességvállalás keretében történő kifizetések címzettjeire vonatkozó szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről szóló értesítés szükségességét, amelyet a Bizottság az állami támogatásokról szóló szabályokkal való összeegyeztethetőség tekintetében külön értékel majd (12).

| (31) | A szerkezetátalakítási terv értékelésekor a Bizottság a következő követelményeket tartja szem előtt:






  — | a tervnek biztosítania kell a szóban forgó pénzintézet hosszú távú életképességének helyreállítását, |
| --- | --- | --- |

(31)

A szerkezetátalakítási terv értékelésekor a Bizottság a következő követelményeket tartja szem előtt:

—

a tervnek biztosítania kell a szóban forgó pénzintézet hosszú távú életképességének helyreállítását,

| — | gondoskodnia kell arról, hogy a támogatás a minimális szinten maradjon, illetve a magántőke lényegesen hozzájáruljon a szerkezetátalakítási költségekhez, |
| --- | --- |

—

gondoskodnia kell arról, hogy a támogatás a minimális szinten maradjon, illetve a magántőke lényegesen hozzájáruljon a szerkezetátalakítási költségekhez,

| — | védelmet kell nyújtani az indokolatlan versenytorzulással szemben, illetve ügyelnie kell arra, hogy a kezességvállalás aktiválása ne vezethessen jogtalan haszonhoz. |
| --- | --- |

—

védelmet kell nyújtani az indokolatlan versenytorzulással szemben, illetve ügyelnie kell arra, hogy a kezességvállalás aktiválása ne vezethessen jogtalan haszonhoz.

| (32) | A Bizottság az értékelését az állami támogatásokról szóló szabályok pénzintézetekre vonatkozó alkalmazását illető múltbeli tapasztalataira alapozhatja, tekintetbe véve az aggasztó méreteket öltő és a tagállamok gazdaságában komoly zavarokat okozó válság sajátos jellegét. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az értékelését az állami támogatásokról szóló szabályok pénzintézetekre vonatkozó alkalmazását illető múltbeli tapasztalataira alapozhatja, tekintetbe véve az aggasztó méreteket öltő és a tagállamok gazdaságában komoly zavarokat okozó válság sajátos jellegét.

| (33) | A Bizottság szintén ügyel arra, hogy különbséget tegyen az olyan támogatási intézkedések között, amelyek kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést illető jelenlegi szűk keresztmetszet következtében váltak szükségessé egy más szempontból alapvetően stabil pénzintézet esetében, illetve az olyan kedvezményezettnek nyújtott intézkedések között, amely ezenfelül például a sajátos üzleti modelljével vagy befektetési stratégiájával összefüggő strukturális fizetőképességi problémákkal is küzd. A kedvezményezettek ez utóbbi kategóriájának nyújtott támogatás elvileg nagyobb aggodalomra adhat okot. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság szintén ügyel arra, hogy különbséget tegyen az olyan támogatási intézkedések között, amelyek kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést illető jelenlegi szűk keresztmetszet következtében váltak szükségessé egy más szempontból alapvetően stabil pénzintézet esetében, illetve az olyan kedvezményezettnek nyújtott intézkedések között, amely ezenfelül például a sajátos üzleti modelljével vagy befektetési stratégiájával összefüggő strukturális fizetőképességi problémákkal is küzd. A kedvezményezettek ez utóbbi kategóriájának nyújtott támogatás elvileg nagyobb aggodalomra adhat okot.

4.   A PÉNZINTÉZETEK FELTŐKÉSÍTÉSE

| (34) | A folyamatban lévő pénzügyi válságra válaszul adható másik, rendszerszintű intézkedés egy feltőkésítési program bevezetése lenne, amelyet az alapvetően stabil, de a rendkívüli pénzpiaci helyzet következtében esetleg kényszerhelyzetbe került pénzintézetek támogatására lehetne felhasználni. E program célja az lenne, hogy állami pénzeszközöket biztosítson a pénzintézetek tőkealapjának erősítéséhez, akár közvetlenül, akár a magántőke-injekció más módon történő megkönnyítése révén, a rendszerszintű továbbgyűrűző negatív hatások elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(34)

A folyamatban lévő pénzügyi válságra válaszul adható másik, rendszerszintű intézkedés egy feltőkésítési program bevezetése lenne, amelyet az alapvetően stabil, de a rendkívüli pénzpiaci helyzet következtében esetleg kényszerhelyzetbe került pénzintézetek támogatására lehetne felhasználni. E program célja az lenne, hogy állami pénzeszközöket biztosítson a pénzintézetek tőkealapjának erősítéséhez, akár közvetlenül, akár a magántőke-injekció más módon történő megkönnyítése révén, a rendszerszintű továbbgyűrűző negatív hatások elkerülése érdekében.

| (35) | Az általános kezességvállalási programokkal kapcsolatosan fentebb említett szempontok értelemszerűen a feltőkésítési programokra is alkalmazandók. Ez nevezetesen az alábbiak vonatkozásában igaz:






  — | objektív és megkülönböztetéstől mentes támogathatósági feltételek, |
| --- | --- | --- |

(35)

Az általános kezességvállalási programokkal kapcsolatosan fentebb említett szempontok értelemszerűen a feltőkésítési programokra is alkalmazandók. Ez nevezetesen az alábbiak vonatkozásában igaz:

—

objektív és megkülönböztetéstől mentes támogathatósági feltételek,

| — | a program területi hatálya, |
| --- | --- |

—

a program területi hatálya,

| — | a támogatás szükséges minimumra történő korlátozása, |
| --- | --- |

—

a támogatás szükséges minimumra történő korlátozása,

| — | védintézkedések szükségessége az esetleges visszaélések és indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölésére, szem előtt tartva, hogy a tőkeinjekciók visszafordíthatatlan jellege miatt olyan rendelkezéseket kell a programba beépíteni, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállam e védintézkedések tiszteletben tartását figyelemmel kísérhesse és érvényesíthesse, valamint – adott esetben egy későbbi szakaszban – lépéseket tegyen az indokolatlan versenytorzulás elkerülésére (13), továbbá |
| --- | --- |

—

védintézkedések szükségessége az esetleges visszaélések és indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölésére, szem előtt tartva, hogy a tőkeinjekciók visszafordíthatatlan jellege miatt olyan rendelkezéseket kell a programba beépíteni, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállam e védintézkedések tiszteletben tartását figyelemmel kísérhesse és érvényesíthesse, valamint – adott esetben egy későbbi szakaszban – lépéseket tegyen az indokolatlan versenytorzulás elkerülésére (13), továbbá

| — | annak követelménye, hogy a feltőkésítést – ami nem más, mint a pénzintézet számára a válság átvészeléséhez biztosított sürgősségi intézkedés – kísérje a kedvezményezettre vonatkozó szerkezetátalakítási terv, amelyet a Bizottság külön vizsgál meg, figyelemmel egyrészt a kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést érintő jelenlegi korlátozások következtében nehéz helyzetbe került, de más szempontból alapvetően stabil pénzintézetek, illetve az ezenfelül például a sajátos üzleti modelljükkel vagy befektetési stratégiájukkal összefüggésben strukturális fizetőképességi problémákkal is küzdő kedvezményezettek közötti különbségtételre, és másrészt e különbségtétel hatására a szerkezetátalakítás szükségességére. |
| --- | --- |

—

annak követelménye, hogy a feltőkésítést – ami nem más, mint a pénzintézet számára a válság átvészeléséhez biztosított sürgősségi intézkedés – kísérje a kedvezményezettre vonatkozó szerkezetátalakítási terv, amelyet a Bizottság külön vizsgál meg, figyelemmel egyrészt a kizárólag a likviditáshoz való hozzáférést érintő jelenlegi korlátozások következtében nehéz helyzetbe került, de más szempontból alapvetően stabil pénzintézetek, illetve az ezenfelül például a sajátos üzleti modelljükkel vagy befektetési stratégiájukkal összefüggésben strukturális fizetőképességi problémákkal is küzdő kedvezményezettek közötti különbségtételre, és másrészt e különbségtétel hatására a szerkezetátalakítás szükségességére.

| (36) | A feltőkésítési intézkedés sajátos jellege a következő szempontokat veti fel. |
| --- | --- |

(36)

A feltőkésítési intézkedés sajátos jellege a következő szempontokat veti fel.

| (37) | A támogathatóságnak objektív feltételrendszeren kell alapulnia, így például a fizetőképességi követelmények figyelembevételével olyan megfelelő tőkésítési szintet kell biztosítani, amely nem vezet indokolatlan hátrányos megkülönböztetéshez. Kívánatos lenne, ha a pénzügyi felügyeleti hatóságok értékelnék a támogatás szükségességét. |
| --- | --- |

(37)

A támogathatóságnak objektív feltételrendszeren kell alapulnia, így például a fizetőképességi követelmények figyelembevételével olyan megfelelő tőkésítési szintet kell biztosítani, amely nem vezet indokolatlan hátrányos megkülönböztetéshez. Kívánatos lenne, ha a pénzügyi felügyeleti hatóságok értékelnék a támogatás szükségességét.

| (38) | A tőkeinjekciót a minimálisan szükséges legalacsonyabb szintre kell korlátozni, és nem szabad lehetővé tenni a kedvezményezett számára, hogy agresszív üzleti stratégiákat folytasson vagy a tevékenységét kiterjessze, illetve bármely más olyan célkitűzést valósítson meg, ami indokolatlan versenytorzulást idézne elő. Ezzel összefüggésben pozitívan értékelnék a szigorúbb minimális fizetőképességi követelmények fenntartását és/vagy a pénzintézet mérlegfőösszegét. A jelenlegi válság fényében a kedvezményezettek saját forrásból történő hozzájárulásának a lehető legnagyobb mértékűnek kell lennie, beleértve a magánrészesedést is (14). |
| --- | --- |

(38)

A tőkeinjekciót a minimálisan szükséges legalacsonyabb szintre kell korlátozni, és nem szabad lehetővé tenni a kedvezményezett számára, hogy agresszív üzleti stratégiákat folytasson vagy a tevékenységét kiterjessze, illetve bármely más olyan célkitűzést valósítson meg, ami indokolatlan versenytorzulást idézne elő. Ezzel összefüggésben pozitívan értékelnék a szigorúbb minimális fizetőképességi követelmények fenntartását és/vagy a pénzintézet mérlegfőösszegét. A jelenlegi válság fényében a kedvezményezettek saját forrásból történő hozzájárulásának a lehető legnagyobb mértékűnek kell lennie, beleértve a magánrészesedést is (14).

| (39) | A pénzintézetek javára történő tőkebeavatkozásokat oly módon kell végrehajtani, hogy a támogatás összege a lehető legkevesebb legyen. A választott pénzeszköztől (pl. részesedés, opciószelvény, alárendelt tőke stb.) függően az érintett tagállamnak elvben a feltőkésítéshez biztosított állami hozzájárulás értékét tükröző jogokat kellene szereznie. Az új részesedések kibocsátási árát piacorientált értékelés alapján kell rögzíteni. Annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatást kizárólag kellő ellentételezés ellenében nyújtsák, a megfelelő díjazású elsőbbségi részvényekhez hasonló pénzeszközök pozitív elbírálás alá esnek. Másik lehetőségként a visszakövetelési mechanizmusok vagy jobb megtérülést biztosító záradékok bevezetését szintén meg kell fontolni. |
| --- | --- |

(39)

A pénzintézetek javára történő tőkebeavatkozásokat oly módon kell végrehajtani, hogy a támogatás összege a lehető legkevesebb legyen. A választott pénzeszköztől (pl. részesedés, opciószelvény, alárendelt tőke stb.) függően az érintett tagállamnak elvben a feltőkésítéshez biztosított állami hozzájárulás értékét tükröző jogokat kellene szereznie. Az új részesedések kibocsátási árát piacorientált értékelés alapján kell rögzíteni. Annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatást kizárólag kellő ellentételezés ellenében nyújtsák, a megfelelő díjazású elsőbbségi részvényekhez hasonló pénzeszközök pozitív elbírálás alá esnek. Másik lehetőségként a visszakövetelési mechanizmusok vagy jobb megtérülést biztosító záradékok bevezetését szintén meg kell fontolni.

| (40) | Hasonló szempontok vonatkoznak emellett más olyan intézkedésekre és programokra is, amelyek a probléma megoldását a pénzintézet eszközoldaláról közelítik meg. Különösen amennyiben egy adott tagállam vásárlás vagy swapügylet útján eszközöket szerez, ezt úgy kell lebonyolítani, hogy az értékelés tükrözze a bennük rejlő kockázatot anélkül, hogy az eladó felet bármilyen indokolatlan hátrányos megkülönböztetés érné. |
| --- | --- |

(40)

Hasonló szempontok vonatkoznak emellett más olyan intézkedésekre és programokra is, amelyek a probléma megoldását a pénzintézet eszközoldaláról közelítik meg. Különösen amennyiben egy adott tagállam vásárlás vagy swapügylet útján eszközöket szerez, ezt úgy kell lebonyolítani, hogy az értékelés tükrözze a bennük rejlő kockázatot anélkül, hogy az eladó felet bármilyen indokolatlan hátrányos megkülönböztetés érné.

| (41) | A támogatási program jóváhagyása nem mentesíti a tagállamot azon kötelezettsége alól, hogy a Bizottságnak hathavonta jelentést küldjön a támogatás felhasználásáról, illetve a beavatkozás időpontját követő hat hónapon belül egyedi terveket nyújtson be a kedvezményezett vállalkozásokra vonatkozóan (15). |
| --- | --- |

(41)

A támogatási program jóváhagyása nem mentesíti a tagállamot azon kötelezettsége alól, hogy a Bizottságnak hathavonta jelentést küldjön a támogatás felhasználásáról, illetve a beavatkozás időpontját követő hat hónapon belül egyedi terveket nyújtson be a kedvezményezett vállalkozásokra vonatkozóan (15).

| (42) | Csakúgy, mint a kezességvállalási programok esetében, de tekintetbe véve a feltőkésítési intézkedések természetüknél fogva visszafordíthatatlan jellegét, a Bizottság e tervek értékelését olyan módon fogja elvégezni, hogy biztosítsa a program keretén belül végrehajtott feltőkésítés végeredményének és az ilyen programon kívül végrehajtott feltőkésítés végeredményének koherenciáját a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elveivel összhangban, figyelemmel a pénzpiacok rendszer szintű válságának sajátosságaira. |
| --- | --- |

(42)

Csakúgy, mint a kezességvállalási programok esetében, de tekintetbe véve a feltőkésítési intézkedések természetüknél fogva visszafordíthatatlan jellegét, a Bizottság e tervek értékelését olyan módon fogja elvégezni, hogy biztosítsa a program keretén belül végrehajtott feltőkésítés végeredményének és az ilyen programon kívül végrehajtott feltőkésítés végeredményének koherenciáját a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elveivel összhangban, figyelemmel a pénzpiacok rendszer szintű válságának sajátosságaira.

5.   A PÉNZINTÉZETEK ELLENŐRZÖTT FELSZÁMOLÁSA

| (43) | A jelenlegi pénzügyi válsággal összefüggésben valamely tagállam szintén kívánatosnak tarthatja a joghatósága alá eső egyes pénzintézetek ellenőrzött felszámolását. Ilyen ellenőrzött felszámolás, amelyre esetleg állami pénzeszközök bevonásával kerül sor, egyedi esetekben alkalmazható, akár második lépésként – valamely egyedi pénzintézetnek nyújtott megmentési támogatást követően, ha nyilvánvalóvá válik, hogy utóbbi sikeres szerkezetátalakítása nem elérhető –, akár egyszeri intézkedésként. Az ellenőrzött felszámolás egy általános kezességvállalási program elemét is képezheti, pl. ha valamely tagállam kezdeményezi azon pénzintézetek felszámolását, amelyek számára a kezességvállalási programot aktiválni kell. |
| --- | --- |

(43)

A jelenlegi pénzügyi válsággal összefüggésben valamely tagállam szintén kívánatosnak tarthatja a joghatósága alá eső egyes pénzintézetek ellenőrzött felszámolását. Ilyen ellenőrzött felszámolás, amelyre esetleg állami pénzeszközök bevonásával kerül sor, egyedi esetekben alkalmazható, akár második lépésként – valamely egyedi pénzintézetnek nyújtott megmentési támogatást követően, ha nyilvánvalóvá válik, hogy utóbbi sikeres szerkezetátalakítása nem elérhető –, akár egyszeri intézkedésként. Az ellenőrzött felszámolás egy általános kezességvállalási program elemét is képezheti, pl. ha valamely tagállam kezdeményezi azon pénzintézetek felszámolását, amelyek számára a kezességvállalási programot aktiválni kell.

| (44) | Az ilyen program és a programon keretén belül végrehajtandó egyedi felszámolási intézkedések értékelése értelemszerűen a kezességvállalási programok tekintetében fentebb leírtak mintájára történik. |
| --- | --- |

(44)

Az ilyen program és a programon keretén belül végrehajtandó egyedi felszámolási intézkedések értékelése értelemszerűen a kezességvállalási programok tekintetében fentebb leírtak mintájára történik.

| (45) | A felszámolási intézkedés sajátos jellege a következő szempontokat veti fel. |
| --- | --- |

(45)

A felszámolási intézkedés sajátos jellege a következő szempontokat veti fel.

| (46) | A felszámolás során különös figyelmet kell fordítani a morális kockázat minimálisra csökkentésére, nevezetesen azáltal, hogy a részvényeseket és esetleg a hitelezők bizonyos kategóriáit kizárják abból a körből, amely az ellenőrzött felszámolás keretében bármilyen támogatásban részesülhet. |
| --- | --- |

(46)

A felszámolás során különös figyelmet kell fordítani a morális kockázat minimálisra csökkentésére, nevezetesen azáltal, hogy a részvényeseket és esetleg a hitelezők bizonyos kategóriáit kizárják abból a körből, amely az ellenőrzött felszámolás keretében bármilyen támogatásban részesülhet.

| (47) | Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése érdekében a felszámolási szakaszt a felszámolás megfelelő lefolytatásához feltétlenül szükséges időtartamra kell korlátozni. Mindaddig, amíg a kedvezményezett pénzintézet működik, új tevékenységbe nem kezdhet, hanem csak a már folyamatban lévőket viheti tovább. A bankkoncessziót a lehető leghamarabb vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(47)

Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése érdekében a felszámolási szakaszt a felszámolás megfelelő lefolytatásához feltétlenül szükséges időtartamra kell korlátozni. Mindaddig, amíg a kedvezményezett pénzintézet működik, új tevékenységbe nem kezdhet, hanem csak a már folyamatban lévőket viheti tovább. A bankkoncessziót a lehető leghamarabb vissza kell vonni.

| (48) | Annak biztosítása mellett, hogy a támogatás összege ne haladja meg a cél eléréséhez feltétlenül szükséges minimumot, szem előtt kell tartani azt is, hogy a jelenlegi pénzügyi zavarok között a pénzügyi stabilitás megóvása érdekében szükséges lehet a felszámolt bank egyes hitelezőinek támogatási intézkedéseken keresztül történő kiegyenlítése. Az ilyen célú különféle kötelezettségtípusokra vonatkozó feltételek megválasztásánál ugyanazon szabályokat kell alkalmazni, mint a kezességvállalási programok által fedezett kötelezettségek esetében. |
| --- | --- |

(48)

Annak biztosítása mellett, hogy a támogatás összege ne haladja meg a cél eléréséhez feltétlenül szükséges minimumot, szem előtt kell tartani azt is, hogy a jelenlegi pénzügyi zavarok között a pénzügyi stabilitás megóvása érdekében szükséges lehet a felszámolt bank egyes hitelezőinek támogatási intézkedéseken keresztül történő kiegyenlítése. Az ilyen célú különféle kötelezettségtípusokra vonatkozó feltételek megválasztásánál ugyanazon szabályokat kell alkalmazni, mint a kezességvállalási programok által fedezett kötelezettségek esetében.

| (49) | Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzintézet egészének vagy részeinek vásárlói, illetve maguk az értékesített vállalkozások támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek tiszteletben tartása. A Bizottság a következő feltételeket veszi figyelembe annak megállapításakor, hogy megvalósul-e támogatás:






  — | az értékesítési eljárásnak nyíltnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie, |
| --- | --- | --- |

(49)

Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzintézet egészének vagy részeinek vásárlói, illetve maguk az értékesített vállalkozások támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek tiszteletben tartása. A Bizottság a következő feltételeket veszi figyelembe annak megállapításakor, hogy megvalósul-e támogatás:

—

az értékesítési eljárásnak nyíltnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie,

| — | az értékesítésnek a piaci feltételek szerint kell végbemennie, |
| --- | --- |

—

az értékesítésnek a piaci feltételek szerint kell végbemennie,

| — | a pénzintézetnek vagy a kormánynak (a választott szerkezettől függően) a lehető legmagasabban kell rögzítenie az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát, |
| --- | --- |

—

a pénzintézetnek vagy a kormánynak (a választott szerkezettől függően) a lehető legmagasabban kell rögzítenie az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát,

| — | amennyiben az értékesítendő gazdasági tevékenység számára támogatás nyújtása szükséges, ehhez egyedi vizsgálatot kell végezni a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elveivel összhangban. |
| --- | --- |

—

amennyiben az értékesítendő gazdasági tevékenység számára támogatás nyújtása szükséges, ehhez egyedi vizsgálatot kell végezni a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elveivel összhangban.

| (50) | Ha ezen feltételek alkalmazása során fény derül rá, hogy a vásárlók vagy az értékesített vállalkozások javára támogatást nyújtottak, e támogatás összeegyeztethetőségét külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

Ha ezen feltételek alkalmazása során fény derül rá, hogy a vásárlók vagy az értékesített vállalkozások javára támogatást nyújtottak, e támogatás összeegyeztethetőségét külön kell értékelni.

6.   A LIKVIDITÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS EGYÉB FORMÁI

| (51) | Amikor a tagállamok egyes pénzintézetek heveny likviditási nehézségeit igyekeznek orvosolni, kívánatosnak tarthatják, hogy a kezességvállalási vagy feltőkésítési programokat más formában nyújtott, állami forrásból származó likviditási támogatással egészítsék ki (ideértve a központi bank forrásait is). A Bizottság már világosan kifejtette, hogy amennyiben egy tagállam/központi bank nem az egyedi bankokat szolgáló szelektív intézkedésekkel reagál egy bankválságra, hanem olyan általános intézkedéseket hoz, amelyek valamennyi hasonló piaci szereplő számára nyitottak (azaz az egész piac számára egyenlő feltételekkel biztosít kölcsönt), az ilyen általános intézkedések gyakran kívül esnek az állami támogatásokról szóló szabályok hatályán, és nem szükséges azokat bejelenteni a Bizottság felé. A Bizottság véleménye szerint például a központi bankok monetáris politikával kapcsolatos tevékenységei – így a nyíltpiaci műveletek és a jegybanki rendelkezésre állás – nem tartoznak az állami támogatásokról szóló szabályok hatálya alá. Bizonyos sajátságos esetekben egy adott pénzintézetnek szánt célzott támogatás sem feltétlenül minősül állami támogatásnak. A Bizottság álláspontja szerint (16) a pénzintézet számára központi banki források nyújtása ilyen esetben bizonyos feltételek megléte esetén nem minősül támogatásnak, ezek például:






  — | a pénzintézet fizetőképes a likviditási segítségnyújtás időpontjában, és utóbbi nem képezi egy nagyobb támogatási csomag részét, |
| --- | --- | --- |

(51)

Amikor a tagállamok egyes pénzintézetek heveny likviditási nehézségeit igyekeznek orvosolni, kívánatosnak tarthatják, hogy a kezességvállalási vagy feltőkésítési programokat más formában nyújtott, állami forrásból származó likviditási támogatással egészítsék ki (ideértve a központi bank forrásait is). A Bizottság már világosan kifejtette, hogy amennyiben egy tagállam/központi bank nem az egyedi bankokat szolgáló szelektív intézkedésekkel reagál egy bankválságra, hanem olyan általános intézkedéseket hoz, amelyek valamennyi hasonló piaci szereplő számára nyitottak (azaz az egész piac számára egyenlő feltételekkel biztosít kölcsönt), az ilyen általános intézkedések gyakran kívül esnek az állami támogatásokról szóló szabályok hatályán, és nem szükséges azokat bejelenteni a Bizottság felé. A Bizottság véleménye szerint például a központi bankok monetáris politikával kapcsolatos tevékenységei – így a nyíltpiaci műveletek és a jegybanki rendelkezésre állás – nem tartoznak az állami támogatásokról szóló szabályok hatálya alá. Bizonyos sajátságos esetekben egy adott pénzintézetnek szánt célzott támogatás sem feltétlenül minősül állami támogatásnak. A Bizottság álláspontja szerint (16) a pénzintézet számára központi banki források nyújtása ilyen esetben bizonyos feltételek megléte esetén nem minősül támogatásnak, ezek például:

—

a pénzintézet fizetőképes a likviditási segítségnyújtás időpontjában, és utóbbi nem képezi egy nagyobb támogatási csomag részét,

| — | az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függő volatilis korrekciót alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

az eszközt teljes egészében biztosíték fedezi, amelyre annak minőségétől és piaci értékétől függő volatilis korrekciót alkalmaznak,

| — | a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki, |
| --- | --- |

—

a központi bank a kedvezményezettre büntetőkamatot vet ki,

| — | az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül. |
| --- | --- |

—

az intézkedést a központi bank kezdeményezésére hajtják végre, és különösen semmilyen állami viszontgaranciában nem részesül.

| (52) | A Bizottság véleménye szerint a jelenlegi rendkívüli helyzetben egy állami forrásból történő (ideértve a központi bankot) likviditási segítségnyújtás – ha az támogatást képez – összeegyeztethetőnek tekinthető a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elvei értelmében. Feltéve, hogy az ilyen likviditási programot hathavonta rendszeresen felülvizsgálják (17), a Bizottság a programot hat hónapnál hosszabb – elvileg két évig terjedő – időtartamra is jóváhagyhatja. Amennyiben pénzpiaci válság megköveteli, a Bizottság jóváhagyásával lehetőség van a program további kiterjesztésére is. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság véleménye szerint a jelenlegi rendkívüli helyzetben egy állami forrásból történő (ideértve a központi bankot) likviditási segítségnyújtás – ha az támogatást képez – összeegyeztethetőnek tekinthető a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról szóló iránymutatás elvei értelmében. Feltéve, hogy az ilyen likviditási programot hathavonta rendszeresen felülvizsgálják (17), a Bizottság a programot hat hónapnál hosszabb – elvileg két évig terjedő – időtartamra is jóváhagyhatja. Amennyiben pénzpiaci válság megköveteli, a Bizottság jóváhagyásával lehetőség van a program további kiterjesztésére is.

7.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKKAL KAPCSOLATOS VIZSGÁLATOK GYORS LEFOLYTATÁSA

| (53) | Amikor a Bizottság a jelen Közleményben szereplő intézkedésekre vonatkozóan oly módon alkalmazza az állami támogatásokról szóló szabályokat, hogy az figyelembe vegye a pénzpiacok aktuális helyzetét, a tagállamokkal együttműködve biztosítania kell, hogy ezen intézkedések egyrészt elérjék a céljukat, másrészt hogy a tagállamokon belül és azok között okozott esetleg versenytorzulás a minimális szinten maradjon. Ezen együttműködés megkönnyítésére, illetve annak érdekében, hogy a tagállamok és a harmadik felek számára biztosítsák a szükséges jogbiztonságot a végrehajtott intézkedések Szerződéssel való összeegyeztethetősége tekintetében (ami fontos tényező a pénzpiac iránti bizalom helyreállítása szempontjából), rendkívül lényeges, hogy a tagállamok a lehető leghamarabb és legteljesebb formában – és mindenképpen az intézkedés végrehajtása előtt – tájékoztassák a Bizottságot szándékukról, és a támogatási terveiket bejelentsék számára. A Bizottság megtette a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy a hiánytalan bejelentést követően gyorsan, szükség esetén akár 24 órán belül és hétvégén is sor kerülhessen a határozatok elfogadására. |
| --- | --- |

(53)

Amikor a Bizottság a jelen Közleményben szereplő intézkedésekre vonatkozóan oly módon alkalmazza az állami támogatásokról szóló szabályokat, hogy az figyelembe vegye a pénzpiacok aktuális helyzetét, a tagállamokkal együttműködve biztosítania kell, hogy ezen intézkedések egyrészt elérjék a céljukat, másrészt hogy a tagállamokon belül és azok között okozott esetleg versenytorzulás a minimális szinten maradjon. Ezen együttműködés megkönnyítésére, illetve annak érdekében, hogy a tagállamok és a harmadik felek számára biztosítsák a szükséges jogbiztonságot a végrehajtott intézkedések Szerződéssel való összeegyeztethetősége tekintetében (ami fontos tényező a pénzpiac iránti bizalom helyreállítása szempontjából), rendkívül lényeges, hogy a tagállamok a lehető leghamarabb és legteljesebb formában – és mindenképpen az intézkedés végrehajtása előtt – tájékoztassák a Bizottságot szándékukról, és a támogatási terveiket bejelentsék számára. A Bizottság megtette a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy a hiánytalan bejelentést követően gyorsan, szükség esetén akár 24 órán belül és hétvégén is sor kerülhessen a határozatok elfogadására.

---

(1)  Az ECOFIN-Tanács következtetései a következő elveket tartalmazzák:

| — | a beavatkozásoknak kellő időben kell történniük, és a támogatásoknak elvileg átmeneti jellegűnek kell lenniük, |
| --- | --- |

—

a beavatkozásoknak kellő időben kell történniük, és a támogatásoknak elvileg átmeneti jellegűnek kell lenniük,

| — | a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk az adófizetők érdekeit, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk az adófizetők érdekeit,

| — | a részvényeseknek viselniük kell a beavatkozás megfelelő következményeit, |
| --- | --- |

—

a részvényeseknek viselniük kell a beavatkozás megfelelő következményeit,

| — | a tagállamoknak képeseknek kell lenniük a vezetés megváltoztatására, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak képeseknek kell lenniük a vezetés megváltoztatására,

| — | a vezetés nem őrizhet meg jogalap nélküli előnyöket – a kormányok hatáskörrel rendelkezhetnek többek között a javadalmazásba való beavatkozásra, |
| --- | --- |

—

a vezetés nem őrizhet meg jogalap nélküli előnyöket – a kormányok hatáskörrel rendelkezhetnek többek között a javadalmazásba való beavatkozásra,

| — | védeni kell a versenytársak jogos érdekeit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályok révén, |
| --- | --- |

—

védeni kell a versenytársak jogos érdekeit, különösen az állami támogatásra vonatkozó szabályok révén,

| — | kerülni kell a továbbgyűrűző negatív hatásokat. |
| --- | --- |

—

kerülni kell a továbbgyűrűző negatív hatásokat.

(2)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

(3)  Lásd főként a T-132/96. és T-143/96. sz., Freistaat Sachsen és Volkswagen AG kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999., II-3663. o.) 167. pontját. Ezt megerősítette a C 47/96. sz. Crédit Lyonnais-ügyben hozott, 98/490/EK bizottsági határozat (HL L 221., 1998.8.8., 28. o., 10.1. pont), a C 28/02 sz. Bankgesellschaft Berlin-ügyben hozott, 2005/345/EK bizottsági határozat (HL L 116., 2005.5.4., 1. o., 153. és azt követő pontok), valamint a C 50/06. sz. BAWAG-ügyben hozott, 2008/263/EK bizottsági határozat (HL L 83., 2008.3.26., 7. o., 166. pont). Ld. ezenfelül az NN 70/07. sz. Northern Rock-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.), az NN 25/08. sz., Rescue aid to WestLB ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 189., 2008.7.26., 3. o.) és a C 9/08. sz. SachsenLB-ügyben 2008. június 4-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé).

(4)  Ezt úgy kell értelmezni, hogy a végrehajtandó szerkezetátalakítás pontos jellegét és időzítését befolyásolhatják a jelenlegi pénzpiaci zavarok.

(5)  A rendelkezésre álló garancia összegének korlátozása – amely esetleg arányos lehet a kedvezményezett mérlegének nagyságával – szintén hozzájárulhat e tekintetben a program arányosságának fenntartásához.

(6)  Ilyenek például a fedezett kötvények és az államkötvény vagy fedezett kötvény formájában biztosított adósságok és betétek.

(7)  Az itt található, nem kimerítő jellegű felsorolás olyan eszközöket tartalmaz, amelyek révén elérhető a támogatás minimális szinten tartásának célja.

(8)  Pl. valamely magánbank-szövetségen keresztül.

(9)  Az itt található nem kimerítő jellegű felsorolás olyan eszközöket tartalmaz, amelyek révén elérhető az indokolatlan versenytorzulás elkerülésének célja.

(10)  Ezzel összefüggésben a nyereségnek a megfelelő feltőkésítés érdekében történő visszatartása ugyancsak megvizsgálandó tényező.

(11)  Egyúttal ügyelve arra, hogy a hitel hozzáférhetősége a gazdaság számára továbbra is biztosítva legyen, nevezetesen pangás idején.

(12)  A Bizottság alapelvként úgy tekinti, hogy abban az esetben, ha valamely kedvezményezett pénzintézet javára kifizetéseket kell teljesíteni, a kifizetést követően legfeljebb hat hónapon belül – az esettől függően – szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet kell benyújtani. A tagállamok és a Bizottság munkájának megkönnyítése céljából a Bizottság készen áll arra, hogy a hasonló szerkezetátalakítási/felszámolási tervekről szóló értesítéseket csoportosan vizsgálja. A Bizottság esetleg eltekinthet a terv benyújtásától eltekinteni abban az esetben, ha az intézmény puszta felszámolásáról van szó, vagy az intézmény mérete elhanyagolható.

(13)  A szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő elvek szerint.

(14)  Esetleg szükséges lehet egy adott hozzájárulásra vonatkozó előzetes rendelkezés kiegészítése egy olyan rendelkezéssel, amely valamely későbbi szakaszban lehetővé teszi további hozzájárulási összegek követelését.

(15)  A tagállamok és a Bizottság munkájának megkönnyítése céljából a Bizottság készen áll arra, hogy a hasonló szerkezetátalakítási tervekről szóló értesítéseket csoportosan vizsgálja. A Bizottság esetleg el is tekinthet a terv benyújtásától abban az esetben, ha az intézmény puszta felszámolásáról van szó, vagy ha a megmaradt gazdasági tevékenység mértéke elhanyagolható.

(16)  Lásd például a Northern Rock-ügyet (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.).

(17)  Erre a felülvizsgálatra is a fenti 24. pontban leírt elvek alkalmazandók.

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5154 – CASC JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/03)

2008. augusztus 14-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5154. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5154. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/04)

2008. szeptember 9-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5169. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5169. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/16

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/05)

2008. augusztus 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5201. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5201. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/16

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/06)

2008. október 15-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5321. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5321. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/17

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. október 24.

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2596 |
| JPY | Japán yen | 117,4 |
| DKK | Dán korona | 7,4565 |
| GBP | Angol font | 0,8061 |
| SEK | Svéd korona | 9,9815 |
| CHF | Svájci frank | 1,4566 |
| ISK | Izlandi korona | 305 |
| NOK | Norvég korona | 8,8 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,995 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 277 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7097 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8675 |
| RON | Román lej | 3,675 |
| SKK | Szlovák korona | 30,505 |
| TRY | Török líra | 2,1434 |
| AUD | Ausztrál dollár | 2,0506 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5994 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7632 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2829 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9011 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 833,98 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,01 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,6198 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2377 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 864,29 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5106 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,49 |
| RUB | Orosz rubel | 34,3035 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,702 |
| BRL | Brazil real | 2,9916 |
| MXN | Mexikói peso | 17,4455 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2596

JPY

Japán yen

117,4

DKK

Dán korona

7,4565

GBP

Angol font

0,8061

SEK

Svéd korona

9,9815

CHF

Svájci frank

1,4566

ISK

Izlandi korona

305

NOK

Norvég korona

8,8

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,995

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

277

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7097

PLN

Lengyel zloty

3,8675

RON

Román lej

3,675

SKK

Szlovák korona

30,505

TRY

Török líra

2,1434

AUD

Ausztrál dollár

2,0506

CAD

Kanadai dollár

1,5994

HKD

Hongkongi dollár

9,7632

NZD

Új-zélandi dollár

2,2829

SGD

Szingapúri dollár

1,9011

KRW

Dél-Koreai won

1 833,98

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,01

CNY

Kínai renminbi

8,6198

HRK

Horvát kuna

7,2377

IDR

Indonéz rúpia

12 864,29

MYR

Maláj ringgit

4,5106

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,49

RUB

Orosz rubel

34,3035

THB

Thaiföldi baht

43,702

BRL

Brazil real

2,9916

MXN

Mexikói peso

17,4455

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/18

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/08)

| Támogatás száma | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Jogalap | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 162 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.7.1. |
| Időtartam | Korlátlan |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Támogatás száma

XS 198/08

Tagállam

Németország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Jogalap

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 162 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.7.1.

Időtartam

Korlátlan

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Támogatás száma | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | La Rioja |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Jogalap | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,8 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.6.7. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Támogatás száma

XS 227/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

La Rioja

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Jogalap

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,8 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.6.7.

Időtartam

2013.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/20

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/09)

| Támogatás száma | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Jogalap | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 2,7 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.5. |
| Időtartam | 2008.6.30. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Egyéb szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Támogatás száma

XS 111/08

Tagállam

Ausztria

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Jogalap

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2,7 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.5.

Időtartam

2008.6.30.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Egyéb szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Támogatás száma | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Lazio |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Jogalap | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Támogatás száma

XS 184/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Lazio

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Jogalap

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.5.25.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Biotechnológiai kutatás, fejlesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Támogatás száma | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Vorarlberg |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Támogatás száma

XS 200/08

Tagállam

Ausztria

Régió

Vorarlberg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Jogalap

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.7.1.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/22

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/10)

| Támogatás száma | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | — |
| A támogatási program címe | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Jogalap | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,54 millió LVL |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján |
| A végrehajtás időpontja | 2008.8.1. |
| A program időtartama | 2013.12.30. |
| Célkitűzés | Foglalkoztatás |
| Gazdasági ágazat | Valamennyi közösségi ágazat (1) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Támogatás száma

XE 25/08

Tagállam

Lettország

Régió

—

A támogatási program címe

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Jogalap

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,54 millió LVL

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

A végrehajtás időpontja

2008.8.1.

A program időtartama

2013.12.30.

Célkitűzés

Foglalkoztatás

Gazdasági ágazat

Valamennyi közösségi ágazat (1)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Támogatás száma | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Vorarlberg |
| A támogatási program címe | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Támogatás száma

XE 34/08

Tagállam

Ausztria

Régió

Vorarlberg

A támogatási program címe

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Jogalap

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdése, valamint 5. és 6. cikke alapján

A végrehajtás időpontja

2008.7.1.

A program időtartama

2008.12.31.

Célkitűzés

A 4. cikk alapján: Munkahelyteremtés; Az 5. cikk alapján: Hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele

Gazdasági ágazat

Valamennyi közösségi ágazat (2)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

(2)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

---

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/24

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/11)

| Támogatás száma | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Sardegna |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Jogalap | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 17,5 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 25 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.1. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Támogatás száma

XR 78/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Sardegna

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Jogalap

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

17,5 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

25 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Campania |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Contratto di programma regionale |
| Jogalap | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 49,3 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 30 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.6.19. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Támogatás száma

XR 100/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Campania

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Contratto di programma regionale

Jogalap

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

49,3 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

30 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.6.19.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Egyéb információ

—

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/26

---

Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-amin behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2008/C 270/12)

Az Egyesült Államokból (a továbbiakban: érintett ország) származó etanol-amin behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottsághoz felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2008. július 25-én nyújtották be a következő, az etanol-amin teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő közösségi gyártók: BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (a továbbiakban: kérelmezők).

2.   Termék

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a jelenleg az ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 és 2922 13 10 KN-kód alá tartozó, az Egyesült Államokból származó etanol-amin (a továbbiakban: az érintett termék) alkotja. Ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés az 1583/2006/EK tanácsi rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályának megszűnése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

A dömping folytatódásával kapcsolatos állítás a belföldi árak alapján megállapított rendes értéknek és az a Közösségbe behozott érintett termék exportárainak összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a dömping további károkat okozhat. A fentiekkel összefüggésben a kérelmező bizonyítékkal tudja alátámasztani azon állítását, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék behozatalának jelenlegi mértéke várhatóan megnövekszik az érintett ország által a közelmúltban a gyártási kapacitásba eszközölt beruházás következtében.

Emellett azt is állította, hogy az érintett termék behozatala valószínűleg megnövekszik az Európai Unión kívüli, hagyományos piacokon (pl. Ázsia, Dél-Amerika) hatályos intézkedések következtében. Mindez azt eredményezheti, hogy a jövőben az érintett termék eddig más harmadik országokba irányuló kivitele is a Közösségbe irányul majd.

A kérelmező azt is állítja, hogy a kárral kapcsolatos helyzet javulása elsősorban az intézkedések meghozatalának köszönhető; a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén az érintett országból jelentős mennyiségű, dömpingáron történő behozatal folytatódása vagy megismétlődése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezet.

5.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping és a kár folytatódását, illetve megismétlődését eredményezné-e.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat, a Közösségben működő gyártói szövetségek, az USA-beli exportőrök/gyártók, az exportőrök/gyártók szövetségei, az importőrök, az ismert importőrszövetségek, valamint az érintett exportőr országok hatóságai.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. b) pontban meghatározott határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. pont c) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

5.2.   A közösségi érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése bizonyítást nyer, határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e a közösségi érdekkel, ha a dömpingellenes intézkedések fenntartására kerül sor. A Bizottság ezért az ismert közösségi gazdasági ágazatnak, az importőröknek és képviseleti szövetségeiknek, továbbá a reprezentatív felhasználóknak és a reprezentatív fogyasztói szervezeteknek kérdőíveket küldhet. A felek – köztük azok is, melyeket a Bizottság nem ismer – a 6. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál és információkat szolgáltathatnak, amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az előző mondattal összhangban cselekvő felek a 6. pont c) alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különleges okokat, amelyek ezt indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Kérdőív vagy egyéb igénylőlapok igénylése

Minden olyan érdekelt félnek, aki nem működött együtt az e felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban, a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell nyújtania kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.

b)   Jelentkezés, kérdőívre adott válaszok benyújtása és egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

c)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), melyeken fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (4) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Lehetőség felülvizsgálat kérelmezésére az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően történt, megállapításai nem a meglévő intézkedések szintjének módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az intézkedések hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az eljárásban érintett felek bármelyike úgy véli, hogy az intézkedések szintjének módosítása (szigorítása vagy enyhítése) érdekében az intézkedések szintjének felülvizsgálata szükséges, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálat indítását kérelmezheti.

A felülvizsgálatot – amelyet az ebben az értesítésben említett hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül folytatnának – kérelmezni kívánó felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

11.   A személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

12.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL C 71., 2008.3.18., 13. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(3)  HL L 294., 2006.10.25., 2. o.

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/29

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – ROMÁNIA

Állami támogatás C 39/08 (ex N 148/08) – A Ford Craiova, Románia részére nyújtandó képzési támogatásra vonatkozóan

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 270/13)

A Bizottság 2008. szeptember 10-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Romániát azon határozatáról, hogy a fent említett támogatáshoz kapcsolódó képzési támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező képzési támogatásra vonatkozóan az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket a következő címre:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Európai Bizottság

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket a véleményeket közölni fogják Romániával. Az észrevételeket tevő érdekeltek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ ELJÁRÁS

A Ford Craiova, Románia részére tervezett támogatást 2008. április 1-jén jelentették be a Bizottságnak.

ISMERTETŐ

A támogatás kedvezményezettje a Ford Craiova romániai járműgyártó vállalat volna, amely átvette a az SC Automobile Craiova SA, valamint Daewoo Automobile SA, Románia korábbi termelőüzemét és üzleti tevékenységét.

A román hatóságok arra tesznek javaslatot, hogy 57 millió EUR képzési támogatást nyújtsanak egy 141 millió EUR támogatható összköltségű képzési projekthez. A képzési tervet 2008-tól 2012-ig, mind a jelenlegi, mind pedig a jövőbeni alkalmazottak, összesen várhatóan 9 000 személy esetében kívánják alkalmazni. A terv a következő négy tematikára osztható: i. egészségvédelmi és biztonsági képzés; ii. alapkészségek (elsősorban írástudás, számolási készség, számítógépes ismeretek, angol nyelv, kommunikáció, menedzsment stb.); iii. alapvető üzleti ismeretek (vagyis ennek a tematikának az a célja, hogy az alkalmazottak menedzseri és csoportvezető állásokba jussanak az európai és globális üzleti világban, és többek között menedzsment, üzleti tárgyalási, minőségellenőrzési előadásokat tartalmaz); valamint iv. iparági szakismeretek (a craiovai üzemben folyó termelés szempontjából lényeges iparági és technikai szakismeretek tartoznak ide).

A képzési program elsősorban általános és néhány különleges képzési intézkedést foglal magában.

A kapott tájékoztatás szerint a craiovai munkaerő jelenleg csak korlátozott szakismeretekkel rendelkezik a jármű- és motorgyártás terén, tehát a szakképzettségi fokuk nem megfelelő a Ford által felépítendő csúcstechnológiájú üzem működtetéséhez. Erre vonatkozóan Románia azt állítja, hogy a munkaerő (a jelenlegi munkások, és – tekintve, hogy a térségben elismerten kevés a szakképzett munkaerő – az újonnan alkalmazottak esetében is) átfogó képzésére lesz szükség.

Románia szerint ezenfelül a támogatásra azért van szükség, mert a képzési támogatás nyújtása iránti kormányzati kötelezettségvállalás hiányában a Ford nem vásárolta volna meg az autógyárat, hanem más helyszínt választott volna a beruházásához.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottságnak jelenleg komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a tervezett támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint.

A Bizottság okkal feltételezi, hogy a kedvezményezettnek a támogatás hiányában is biztosítania kellene a képzést. A romániai craiovai autógyárban végzett beruházását követően a Fordnak képeznie kell a meglévő munkaerőt, hogy elkezdhesse működését. Továbbá meglehetősen nehéznek tűnik már teljes mértékben kiképzett és szakképzett alkalmazottakat találni a járműgyártáshoz a helyi piacon.

KÖVETKEZTETÉS

A fentiekben ismertetett kétségekre tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 270/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---