# Europos Sąjungos C 257/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 257 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. spalio 9d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 257

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. spalio 9d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 75-oji plenarinė sesija, 2008 m. birželio 18–19 d. |
| 2008/C 257/01 | Regionų komiteto nuomonė — Aktyvi įtrauktis | 1 |
| 2008/C 257/02 | Regionų komiteto nuomonė — Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010 m.) | 6 |
| 2008/C 257/03 | Regionų komiteto nuomonė — Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė — Naujas postūmis teritoriniam bendradarbiavimui europoje | 15 |
| 2008/C 257/04 | Regionų komiteto nuomonė — Bendras požiūris į migraciją: Europos darbo jėgos imigracijos politikos vystymas santykių su trečiosiomis šalimis kontekste | 20 |
| 2008/C 257/05 | Regionų komiteto nuomonė — Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) 2007–2010 m. strategijos dokumentas | 26 |
| 2008/C 257/06 | Regionų komiteto nuomonė — Daugiakalbystė | 30 |
| 2008/C 257/07 | Regionų komiteto nuomonė — Savo iniciatyva už žaliąją knygą Europos sąjungos kalnų politikos link: Europos kalnų masyvų vizija | 36 |
| 2008/C 257/08 | Regionų komiteto nuomonė — Europos komunikacinė partnerystė | 41 |
| 2008/C 257/09 | Regionų komiteto nuomonė — Europos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.) | 46 |
| 2008/C 257/10 | Regionų komiteto nuomonė — Telekomunikacijų reformų paketas | 51 |
| 2008/C 257/11 | Regionų komiteto nuomonė — Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas mokytis niekada nevėlu | 70 |
| 2008/C 257/12 | Regionų komiteto nuomonė — Branduoliai ir branduolių kūrimo politika | 76 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

75-oji plenarinė sesija, 2008 m. birželio 18–19 d.

2008/C 257/01

Regionų komiteto nuomonė — Aktyvi įtrauktis

1

2008/C 257/02

Regionų komiteto nuomonė — Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010 m.)

6

2008/C 257/03

Regionų komiteto nuomonė — Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė — Naujas postūmis teritoriniam bendradarbiavimui europoje

15

2008/C 257/04

Regionų komiteto nuomonė — Bendras požiūris į migraciją: Europos darbo jėgos imigracijos politikos vystymas santykių su trečiosiomis šalimis kontekste

20

2008/C 257/05

Regionų komiteto nuomonė — Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) 2007–2010 m. strategijos dokumentas

26

2008/C 257/06

Regionų komiteto nuomonė — Daugiakalbystė

30

2008/C 257/07

Regionų komiteto nuomonė — Savo iniciatyva už žaliąją knygą Europos sąjungos kalnų politikos link: Europos kalnų masyvų vizija

36

2008/C 257/08

Regionų komiteto nuomonė — Europos komunikacinė partnerystė

41

2008/C 257/09

Regionų komiteto nuomonė — Europos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)

46

2008/C 257/10

Regionų komiteto nuomonė — Telekomunikacijų reformų paketas

51

2008/C 257/11

Regionų komiteto nuomonė — Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas mokytis niekada nevėlu

70

2008/C 257/12

Regionų komiteto nuomonė — Branduoliai ir branduolių kūrimo politika

76

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 257/13 | Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

2008/C 257/13

Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

75-oji plenarinė sesija, 2008 m. birželio 18–19 d.

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/1

---

Regionų komiteto nuomonė — Aktyvi įtrauktis

(2008/C 257/01)

REGIONŲ KOMITETAS mano, kad:

| — | Optimaliai aktyvios įtraukties politikai būtinas ketvirtas principas, apimantis daug sričių, t. y. dalyvavimas visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

—

Optimaliai aktyvios įtraukties politikai būtinas ketvirtas principas, apimantis daug sričių, t. y. dalyvavimas visuomenės gyvenime.

| — | Aktyvi integracija yra svarbiausias aktyvios įtraukties veiksnys. Aktyvi įtrauktis grindžiama principu „darbas pirmiausia“: kiekvienas pilietis, neturintis darbo, turėtų būti įtraukiamas į darbą ar mokymąsi. |
| --- | --- |

—

Aktyvi integracija yra svarbiausias aktyvios įtraukties veiksnys. Aktyvi įtrauktis grindžiama principu „darbas pirmiausia“: kiekvienas pilietis, neturintis darbo, turėtų būti įtraukiamas į darbą ar mokymąsi.

| — | Nuosekli mišrioji politika visų pirma turėtų būti plėtojama ir vykdoma regionų ir vietos lygiu. Už darbo vietų kūrimą pirmiausia atsako įmonės ir socialiniai partneriai, kurie bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pagrindiniais šios srities dalyviais. |
| --- | --- |

—

Nuosekli mišrioji politika visų pirma turėtų būti plėtojama ir vykdoma regionų ir vietos lygiu. Už darbo vietų kūrimą pirmiausia atsako įmonės ir socialiniai partneriai, kurie bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pagrindiniais šios srities dalyviais.

| — | Kiekvienoje valstybėje, regione ar vietos bendruomenėje pakankamas pajamų lygis yra suprantamas skirtingai. Įtaką daro socialinės pašalpos lygis, kainų lygis, namų ūkio ypatumai, mokesčiai, atskirties trukmė, kultūriniai, socialiniai ir istoriniai veiksniai ir kt. Socialinė pašalpa turėtų padėti kovoti su struktūriniu skurdu. Šis lygis apibūdinamas kaip „pakankamas“. Negalima nustatyti bendros taisyklės dėl visai ES taikomo finansinio pakankamumo lygio. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos kartu yra atsakingos už pakankamos socialinės pašalpos politikos vykdymą. ES lygiu tai turėtų būti aptarta taikant atvirojo koordinavimo metodą. |
| --- | --- |

—

Kiekvienoje valstybėje, regione ar vietos bendruomenėje pakankamas pajamų lygis yra suprantamas skirtingai. Įtaką daro socialinės pašalpos lygis, kainų lygis, namų ūkio ypatumai, mokesčiai, atskirties trukmė, kultūriniai, socialiniai ir istoriniai veiksniai ir kt. Socialinė pašalpa turėtų padėti kovoti su struktūriniu skurdu. Šis lygis apibūdinamas kaip „pakankamas“. Negalima nustatyti bendros taisyklės dėl visai ES taikomo finansinio pakankamumo lygio. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos kartu yra atsakingos už pakankamos socialinės pašalpos politikos vykdymą. ES lygiu tai turėtų būti aptarta taikant atvirojo koordinavimo metodą.

| — | Kad nepalankiose socialinėse ir ekonominėse sąlygose esantys Europos regionai ir miestai įgyvendintų gerąją aktyvios įtraukties mišriosios politikos praktiką mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims integruoti, būtina ES finansinė parama. Europos socialinio fondo biudžeto, skirto vietos ir regionų valdžios institucijoms, lėšos turi būti tiesiogiai skiriamos aktyvios įtraukties politikai. Taip pat reikia, kad dalyvavimas visuomenės gyvenime būtų finansuojamas iš Europos biudžeto. Interreg metodas yra geras veiksmingos Europos Sąjungos paramos pavyzdys. |
| --- | --- |

—

Kad nepalankiose socialinėse ir ekonominėse sąlygose esantys Europos regionai ir miestai įgyvendintų gerąją aktyvios įtraukties mišriosios politikos praktiką mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims integruoti, būtina ES finansinė parama. Europos socialinio fondo biudžeto, skirto vietos ir regionų valdžios institucijoms, lėšos turi būti tiesiogiai skiriamos aktyvios įtraukties politikai. Taip pat reikia, kad dalyvavimas visuomenės gyvenime būtų finansuojamas iš Europos biudžeto. Interreg metodas yra geras veiksmingos Europos Sąjungos paramos pavyzdys.

| — | Socialinis, subsidijuojamas, neįgaliųjų darbas, socialinės įmonės ir kooperatyvai yra priemonės, kurioms gali tekti svarbus vaidmuo vietos ir regionų lygmens politikos srityse. Tokios įmonės neturėtų būti vertinamos pagal įprastas Europos rinkos konkurencijos taisykles (pavyzdžiui, reikėtų lankstesnių viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą reglamentuojančių taisyklių). |
| --- | --- |

—

Socialinis, subsidijuojamas, neįgaliųjų darbas, socialinės įmonės ir kooperatyvai yra priemonės, kurioms gali tekti svarbus vaidmuo vietos ir regionų lygmens politikos srityse. Tokios įmonės neturėtų būti vertinamos pagal įprastas Europos rinkos konkurencijos taisykles (pavyzdžiui, reikėtų lankstesnių viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą reglamentuojančių taisyklių).

| Pranešėjas | : | Henk KOOL (NL/ESP) Hagos (Nyderlandai) vicemeras |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Henk KOOL (NL/ESP) Hagos (Nyderlandai) vicemeras

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“

COM(2007) 620 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Bendrosios pastabos

| 1. | 2006 m. 27 Europos Bendrijos šalyse 80 mln. žmonių (16 proc. gyventojų) gresia skurdas. Aktyvi įtrauktis ir kovą su skurdu daugeliu atžvilgių priklauso nuo mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integracijos. Tai, kad nuolatos yra daug asmenų, kuriems iškilęs skurdo pavojus ir kurie gali būti išstumti iš darbo rinkos, yra neišvengiamas Europos Sąjungos sutartyje nustatyto socialinės sanglaudos tikslo iššūkis. |
| --- | --- |

1.

2006 m. 27 Europos Bendrijos šalyse 80 mln. žmonių (16 proc. gyventojų) gresia skurdas. Aktyvi įtrauktis ir kovą su skurdu daugeliu atžvilgių priklauso nuo mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integracijos. Tai, kad nuolatos yra daug asmenų, kuriems iškilęs skurdo pavojus ir kurie gali būti išstumti iš darbo rinkos, yra neišvengiamas Europos Sąjungos sutartyje nustatyto socialinės sanglaudos tikslo iššūkis.

| 2. | Europos Komisija, siekdama pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvią įtrauktį, remiasi trimis principais: 1) tinkama ir pakankama finansinė parama, 2) aktyvi integracija, 3) aukštos kokybės socialinės paslaugos. |
| --- | --- |

2.

Europos Komisija, siekdama pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvią įtrauktį, remiasi trimis principais: 1) tinkama ir pakankama finansinė parama, 2) aktyvi integracija, 3) aukštos kokybės socialinės paslaugos.

| 3. | Optimaliai aktyvios įtraukties politikai būtinas ketvirtas principas, apimantis daug sričių, t. y. dalyvavimas visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

3.

Optimaliai aktyvios įtraukties politikai būtinas ketvirtas principas, apimantis daug sričių, t. y. dalyvavimas visuomenės gyvenime.

| 4. | Siekiant aktyvios įtraukties, būtinas suderintas ir visapusiškas keturis principus apimantis metodas. |
| --- | --- |

4.

Siekiant aktyvios įtraukties, būtinas suderintas ir visapusiškas keturis principus apimantis metodas.

| 5. | Aktyvi integracija (antrasis principas) yra svarbiausias aktyvios įtraukties veiksnys. Aktyvi įtrauktis grindžiama principu „darbas pirmiausia“: kiekvienas pilietis, neturintis darbo, turėtų būti įtraukiamas į darbą ar mokymąsi. Pirmasis (tinkama ir pakankama finansinė parama) ir trečiasis (aukštos kokybės socialinės paslaugos) principai yra pagalbiniai veiksniai. Ketvirtasis principas (dalyvavimas visuomenės gyvenime) yra paskutinė socialinės įtraukties politikos išeitis. Piliečiams, kurie negali dirbti, turėtų būti suteikta finansinė ir kitokia parama, kad jie galėtų dalyvauti visuomenės gyvenime. Mes pritariame Komisijai, kad šie principai sudaro suderintą ir visapusišką metodą. Todėl kiekviena valdžios institucija turėtų stengtis sukurti socialinės gerovės, socialinių paslaugų, bendruomeninių paslaugų ir finansinių bei kitokių paskatų dirbti pusiausvyrą. |
| --- | --- |

5.

Aktyvi integracija (antrasis principas) yra svarbiausias aktyvios įtraukties veiksnys. Aktyvi įtrauktis grindžiama principu „darbas pirmiausia“: kiekvienas pilietis, neturintis darbo, turėtų būti įtraukiamas į darbą ar mokymąsi. Pirmasis (tinkama ir pakankama finansinė parama) ir trečiasis (aukštos kokybės socialinės paslaugos) principai yra pagalbiniai veiksniai. Ketvirtasis principas (dalyvavimas visuomenės gyvenime) yra paskutinė socialinės įtraukties politikos išeitis. Piliečiams, kurie negali dirbti, turėtų būti suteikta finansinė ir kitokia parama, kad jie galėtų dalyvauti visuomenės gyvenime. Mes pritariame Komisijai, kad šie principai sudaro suderintą ir visapusišką metodą. Todėl kiekviena valdžios institucija turėtų stengtis sukurti socialinės gerovės, socialinių paslaugų, bendruomeninių paslaugų ir finansinių bei kitokių paskatų dirbti pusiausvyrą.

| 6. | Už aktyvios įtraukties strategiją ir politiką pirmiausia yra atsakingos valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos. Siekiant paskatinti šios politikos vystymą ir keitimąsi jos priemonėmis, teikiami bendri principai, atitinkantys ES socialinės sanglaudos tikslą. |
| --- | --- |

6.

Už aktyvios įtraukties strategiją ir politiką pirmiausia yra atsakingos valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos. Siekiant paskatinti šios politikos vystymą ir keitimąsi jos priemonėmis, teikiami bendri principai, atitinkantys ES socialinės sanglaudos tikslą.

| 7. | Svarbiausias vaidmuo vystant ir įgyvendinant politikos priemones tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. ES vaidmuo yra pagalbinis. Visapusiškos aktyvios įtraukties politikos apibrėžtis yra proporcinga ir grindžiama subsidiarumo principu. |
| --- | --- |

7.

Svarbiausias vaidmuo vystant ir įgyvendinant politikos priemones tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. ES vaidmuo yra pagalbinis. Visapusiškos aktyvios įtraukties politikos apibrėžtis yra proporcinga ir grindžiama subsidiarumo principu.

| 8. | Keturi principai (finansinė parama, aktyvios integracijos politika, galimybė naudotis aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis ir dalyvavimas visuomenės gyvenime) yra tarpusavyje susiję ir turėtų papildyti vienas kitą. Kiekvienam regionui, tikslinei grupei ir kiekvienam susijusiam asmeniui būtina surasti tinkamiausią šių keturių politikos principų derinį. Aktyvios įtraukties politikos priemonės yra pritaikytos kiekvienam atvejui ir atsižvelgiama į tikslinių grupių bei individų skirtumus. Atsižvelgiant į nacionalinį ekonomikos modelį šių keturių principų ir pagal kiekvieną jų pasirinktų politikos priemonių santykinė svarba gali skirtis valstybėse narėse bei vietos ir regionų valdžios institucijose. |
| --- | --- |

8.

Keturi principai (finansinė parama, aktyvios integracijos politika, galimybė naudotis aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis ir dalyvavimas visuomenės gyvenime) yra tarpusavyje susiję ir turėtų papildyti vienas kitą. Kiekvienam regionui, tikslinei grupei ir kiekvienam susijusiam asmeniui būtina surasti tinkamiausią šių keturių politikos principų derinį. Aktyvios įtraukties politikos priemonės yra pritaikytos kiekvienam atvejui ir atsižvelgiama į tikslinių grupių bei individų skirtumus. Atsižvelgiant į nacionalinį ekonomikos modelį šių keturių principų ir pagal kiekvieną jų pasirinktų politikos priemonių santykinė svarba gali skirtis valstybėse narėse bei vietos ir regionų valdžios institucijose.

| 9. | Mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integravimo politikos rezultatus geriausiai mato vietos ir regionų valdžios institucijos. Jos taip pat patiria šios politikos trūkumų vietos, regionų, nacionaliniu ar Europos lygiu pasekmes. Nuosekli mišrioji politika visų pirma turėtų būti plėtojama ir vykdoma regionų ir vietos lygiu. Vietos valdžios institucijoms žinomos vietos sąlygos, darbo rinkos ypatumai ir daugelis subjektų, kuriems gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visapusišką aktyvios integracijos metodą. |
| --- | --- |

9.

Mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integravimo politikos rezultatus geriausiai mato vietos ir regionų valdžios institucijos. Jos taip pat patiria šios politikos trūkumų vietos, regionų, nacionaliniu ar Europos lygiu pasekmes. Nuosekli mišrioji politika visų pirma turėtų būti plėtojama ir vykdoma regionų ir vietos lygiu. Vietos valdžios institucijoms žinomos vietos sąlygos, darbo rinkos ypatumai ir daugelis subjektų, kuriems gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visapusišką aktyvios integracijos metodą.

| 10. | Siekdamos įgyvendinti nuoseklią mišriąją politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų užmegzti veiksmingą partnerystę su kitomis valdžios institucijomis, privačiomis įmonėmis, socialiniais partneriais, NVO ir klientų atstovais. |
| --- | --- |

10.

Siekdamos įgyvendinti nuoseklią mišriąją politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų užmegzti veiksmingą partnerystę su kitomis valdžios institucijomis, privačiomis įmonėmis, socialiniais partneriais, NVO ir klientų atstovais.

| 11. | Vietos ir regionų valdžios institucijoms būtina suteikti daugiau politinės laisvės, kad jos galėtų plėtoti ir įgyvendinti šią politiką, kuri turėtų būti planuojama ir įgyvendinama bendradarbiaujant su kitomis valstybinėmis ir privačiomis organizacijomis. Europos ir nacionalinė politika (fiskalinė, imigracijos, švietimo, darbo sutarčių ir kt. politika) turi būti priderinta taip, kad atitiktų vietos ir regionų politikos vystymo ir įgyvendinimo poreikius. |
| --- | --- |

11.

Vietos ir regionų valdžios institucijoms būtina suteikti daugiau politinės laisvės, kad jos galėtų plėtoti ir įgyvendinti šią politiką, kuri turėtų būti planuojama ir įgyvendinama bendradarbiaujant su kitomis valstybinėmis ir privačiomis organizacijomis. Europos ir nacionalinė politika (fiskalinė, imigracijos, švietimo, darbo sutarčių ir kt. politika) turi būti priderinta taip, kad atitiktų vietos ir regionų politikos vystymo ir įgyvendinimo poreikius.

| 12. | Turėtų būti panaikintos kliūtys ir trūkumai, atsirandantys dėl Europos, nacionalinės ir regioninės bei vietos teisės aktų ir praktikos. |
| --- | --- |

12.

Turėtų būti panaikintos kliūtys ir trūkumai, atsirandantys dėl Europos, nacionalinės ir regioninės bei vietos teisės aktų ir praktikos.

Aktyvi integracija

| 13. | Svarbiausia aktyvios įtraukties priemonė yra aktyvios integracijos gerinimas. Siekiant įtraukti visus asmenis, reikalingas visapusiškas požiūris į aktyvią integraciją. Taip pat kiekvienam regionui, tikslinei grupei ir asmeniui būtina nustatyti integruotos mišriosios politikos priemones. Pagrindinis vaidmuo plėtojant ir įgyvendinant nuoseklią mišriąją politiką tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jų partneriams (pvz., nacionalinei vyriausybei, darbdaviams, kitoms valstybinėms įstaigoms, NVO). Visapusiškos ir integruotos mišriosios politikos esmė yra kliūčių, trukdančių integruotis į darbo rinką, panaikinimas kuo didesniam asmenų skaičiui. Tai galima padaryti teikiant jiems konsultacijas, patarimus ir mokant, kad jie galėtų grįžti į mokamą darbą, ir kuriant darbo vietas neįgaliesiems. Darbo vietos neįgaliesiems yra darbo vietos tokiems asmenims, kurie dar nėra pajėgūs pradėti dirbti nuolatinį darbą. |
| --- | --- |

13.

Svarbiausia aktyvios įtraukties priemonė yra aktyvios integracijos gerinimas. Siekiant įtraukti visus asmenis, reikalingas visapusiškas požiūris į aktyvią integraciją. Taip pat kiekvienam regionui, tikslinei grupei ir asmeniui būtina nustatyti integruotos mišriosios politikos priemones. Pagrindinis vaidmuo plėtojant ir įgyvendinant nuoseklią mišriąją politiką tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jų partneriams (pvz., nacionalinei vyriausybei, darbdaviams, kitoms valstybinėms įstaigoms, NVO). Visapusiškos ir integruotos mišriosios politikos esmė yra kliūčių, trukdančių integruotis į darbo rinką, panaikinimas kuo didesniam asmenų skaičiui. Tai galima padaryti teikiant jiems konsultacijas, patarimus ir mokant, kad jie galėtų grįžti į mokamą darbą, ir kuriant darbo vietas neįgaliesiems. Darbo vietos neįgaliesiems yra darbo vietos tokiems asmenims, kurie dar nėra pajėgūs pradėti dirbti nuolatinį darbą.

| 14. | Optimali politika ir visapusiškas požiūris į aktyvią įtrauktį turi apimti šiuos veiksnius:






  — | skatinti jaunus žmones įgyti pagrindinę kvalifikaciją ir sudaryti sąlygas jai įsigyti taip padidinant jų galimybes darbo rinkoje, |
| --- | --- | --- |

14.

Optimali politika ir visapusiškas požiūris į aktyvią įtrauktį turi apimti šiuos veiksnius:

—

skatinti jaunus žmones įgyti pagrindinę kvalifikaciją ir sudaryti sąlygas jai įsigyti taip padidinant jų galimybes darbo rinkoje,

| — | pakartotinai įdarbinti bedarbius (principas „darbas pirmiausia“). Taip pat jiems turėtų būti suteikiamos galimybės šviestis, mokytis ir konsultuotis, taip pat vaikų priežiūros ir kitos galimybės, |
| --- | --- |

—

pakartotinai įdarbinti bedarbius (principas „darbas pirmiausia“). Taip pat jiems turėtų būti suteikiamos galimybės šviestis, mokytis ir konsultuotis, taip pat vaikų priežiūros ir kitos galimybės,

| — | mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims turėtų būti sudarytos socialinio, neįgaliesiems skirto ir subsidijuojamo darbo galimybės, |
| --- | --- |

—

mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims turėtų būti sudarytos socialinio, neįgaliesiems skirto ir subsidijuojamo darbo galimybės,

| — | taikyti dalyvavimo visuomenės gyvenime priemones (pvz., savanorišką darbą ar sportinę veiklą) tiems, kurie dėl psichologinės ir (arba) fizinės negalios arba dėl savo socialinės ir ekonominės padėties negali būti priimti į nuolatinį darbą ar neįgaliesiems skirtas darbo vietas. Taip pat reikėtų pagerinti į darbo rinką integruotinų asmenų socialinę ir ekonominę padėtį teikiant finansinę paramą ir užtikrinant galimybę naudotis aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis, |
| --- | --- |

—

taikyti dalyvavimo visuomenės gyvenime priemones (pvz., savanorišką darbą ar sportinę veiklą) tiems, kurie dėl psichologinės ir (arba) fizinės negalios arba dėl savo socialinės ir ekonominės padėties negali būti priimti į nuolatinį darbą ar neįgaliesiems skirtas darbo vietas. Taip pat reikėtų pagerinti į darbo rinką integruotinų asmenų socialinę ir ekonominę padėtį teikiant finansinę paramą ir užtikrinant galimybę naudotis aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis,

| — | pagrindinis principas — kiekvienas gyventojas turi turėti galimybę dalyvauti visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

—

pagrindinis principas — kiekvienas gyventojas turi turėti galimybę dalyvauti visuomenės gyvenime.

| 15. | Intensyvūs specialiai pritaikyti veiksmų planai gali padėti pagerinti aktyvią integraciją. |
| --- | --- |

15.

Intensyvūs specialiai pritaikyti veiksmų planai gali padėti pagerinti aktyvią integraciją.

| 16. | Tikslinės grupės yra svarbus visapusiškos ir integruotos mišriosios politikos veiksnys. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų parengti ir įgyvendinti politiką, kuri būtų kuo veiksmingesnė ir leistų įtraukti visus žmones, nepaisant jų kilmės, ir ryžtingai panaikintų jiems trukdančias kliūtis. |
| --- | --- |

16.

Tikslinės grupės yra svarbus visapusiškos ir integruotos mišriosios politikos veiksnys. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų parengti ir įgyvendinti politiką, kuri būtų kuo veiksmingesnė ir leistų įtraukti visus žmones, nepaisant jų kilmės, ir ryžtingai panaikintų jiems trukdančias kliūtis.

| 17. | Už darbo vietų kūrimą pirmiausia atsako įmonės ir socialiniai partneriai, kurie bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pagrindiniais šios srities dalyviais. Nacionaliniu ir regionų lygiu centrinė vyriausybė atsako už optimalių ekonominių sąlygų sudarymą, pavyzdžiui, geram išsilavinimui įgyti, veiksmingam įdarbinimui, mokesčių priemonėms ir lankstumo bei užimtumo garantijoms (socialinė apsauga ir lanksčios darbo galimybės). Vietos ir regionų valdžios institucijos, socialinės tarnybos ir NVO yra paskutinė grandis, padedanti visų pirma mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims. Žinoma, asmenims taip pat tenka asmeninė atsakomybė. |
| --- | --- |

17.

Už darbo vietų kūrimą pirmiausia atsako įmonės ir socialiniai partneriai, kurie bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pagrindiniais šios srities dalyviais. Nacionaliniu ir regionų lygiu centrinė vyriausybė atsako už optimalių ekonominių sąlygų sudarymą, pavyzdžiui, geram išsilavinimui įgyti, veiksmingam įdarbinimui, mokesčių priemonėms ir lankstumo bei užimtumo garantijoms (socialinė apsauga ir lanksčios darbo galimybės). Vietos ir regionų valdžios institucijos, socialinės tarnybos ir NVO yra paskutinė grandis, padedanti visų pirma mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims. Žinoma, asmenims taip pat tenka asmeninė atsakomybė.

| 18. | Valstybinio, socialinio ir privataus sektoriaus darbdaviai turėtų būti primygtinai skatinami tobulinti esamas darbo vietas ir kurti naujas, kokybiškas darbo vietas (suteikiančias pakankamai pajamų, geras darbo sąlygas ir galimybes mokytis ir šviestis). Visų pirma reikia fizinio darbo vietų (žemos kvalifikacijos asmenims). Privataus sektoriaus darbdavius nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti kurti darbo vietas gerindamos verslo aplinką. |
| --- | --- |

18.

Valstybinio, socialinio ir privataus sektoriaus darbdaviai turėtų būti primygtinai skatinami tobulinti esamas darbo vietas ir kurti naujas, kokybiškas darbo vietas (suteikiančias pakankamai pajamų, geras darbo sąlygas ir galimybes mokytis ir šviestis). Visų pirma reikia fizinio darbo vietų (žemos kvalifikacijos asmenims). Privataus sektoriaus darbdavius nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti kurti darbo vietas gerindamos verslo aplinką.

| 19. | Pačios vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbūs darbdaviai. Kaip darbdaviai, jie taip pat turėtų įgyvendinti šiame dokumente nustatytus principus. |
| --- | --- |

19.

Pačios vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbūs darbdaviai. Kaip darbdaviai, jie taip pat turėtų įgyvendinti šiame dokumente nustatytus principus.

| 20. | Be to, asmenims, kurie dėl fizinės ar psichikos negalios turi labai mažai galimybių dalyvauti darbo rinkoje, būtina kurti ir remti socialines, subsidijuojamas ir neįgaliesiems skirtas darbo vietas. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis svarbaus vaidmens skatinant socialines įmones. |
| --- | --- |

20.

Be to, asmenims, kurie dėl fizinės ar psichikos negalios turi labai mažai galimybių dalyvauti darbo rinkoje, būtina kurti ir remti socialines, subsidijuojamas ir neįgaliesiems skirtas darbo vietas. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis svarbaus vaidmens skatinant socialines įmones.

| 21. | Visų rūšių darbo (laikino, lankstaus, ne visą darbo dieną ir visą darbo dieną bei galimybės dirbti namuose) prieinamumas gali mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims padėti patekti į darbo rinką. |
| --- | --- |

21.

Visų rūšių darbo (laikino, lankstaus, ne visą darbo dieną ir visą darbo dieną bei galimybės dirbti namuose) prieinamumas gali mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims padėti patekti į darbo rinką.

| 22. | Visos formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymo priemonės, dalinio mokymo programos, tobulinimosi kursai, ankstesnio mokymosi pripažinimas (angl. APL) ir dėmesys mokymuisi visą gyvenimą taip pat turėtų tapti suderintų pastangų pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų kvalifikaciją dalimi. |
| --- | --- |

22.

Visos formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymo priemonės, dalinio mokymo programos, tobulinimosi kursai, ankstesnio mokymosi pripažinimas (angl. APL) ir dėmesys mokymuisi visą gyvenimą taip pat turėtų tapti suderintų pastangų pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų kvalifikaciją dalimi.

| 23. | Reikia daugiau nacionalinių, vietos ir regionų valdžios institucijų pastangų švietimo, atitinkančio darbo rinkos poreikius, kokybei pagerinti. Vietos valdžios institucijos turėtų vykdyti aktyvesnę užimtumo politiką, be to būtina labiau atsižvelgti į vietos rinkos poreikius. Valstybėse narėse, kuriose už darbo rinkos politiką atsako vietos valdžios institucijos, nacionalinės vyriausybės, padedamos ES, turėtų jas skatinti stebėti vietos darbo rinką. |
| --- | --- |

23.

Reikia daugiau nacionalinių, vietos ir regionų valdžios institucijų pastangų švietimo, atitinkančio darbo rinkos poreikius, kokybei pagerinti. Vietos valdžios institucijos turėtų vykdyti aktyvesnę užimtumo politiką, be to būtina labiau atsižvelgti į vietos rinkos poreikius. Valstybėse narėse, kuriose už darbo rinkos politiką atsako vietos valdžios institucijos, nacionalinės vyriausybės, padedamos ES, turėtų jas skatinti stebėti vietos darbo rinką.

| 24. | Visapusiška ir suderinta aktyvios integracijos mišrioji politika turėtų numatyti iniciatyvas, skirtas mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų verslumui ugdyti. |
| --- | --- |

24.

Visapusiška ir suderinta aktyvios integracijos mišrioji politika turėtų numatyti iniciatyvas, skirtas mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų verslumui ugdyti.

Socialinė pašalpa

| 25. | Mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims turi būti suteikta pakankama socialinė bei kitokia pašalpa, kad jie galėtų gyventi orų gyvenimą ir išlaikytų gerą fizinę būklę, kad galėtų iš naujo integruotis į darbo rinką. Teisinga pabrėžti, kad tai yra vienas Europos Sąjungos pagrindinių principų. |
| --- | --- |

25.

Mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims turi būti suteikta pakankama socialinė bei kitokia pašalpa, kad jie galėtų gyventi orų gyvenimą ir išlaikytų gerą fizinę būklę, kad galėtų iš naujo integruotis į darbo rinką. Teisinga pabrėžti, kad tai yra vienas Europos Sąjungos pagrindinių principų.

| 26. | Kiekvienoje valstybėje, regione ar vietos bendruomenėje pakankamas pajamų lygis yra suprantamas skirtingai. Įtaką daro socialinės pašalpos lygis, kainų lygis, namų ūkio ypatumai, mokesčiai, atskirties trukmė, kultūriniai, socialiniai ir istoriniai veiksniai ir kt. Socialinė pašalpa turėtų padėti kovoti su struktūriniu skurdu. Šis lygis apibūdinamas kaip „pakankamas“. Negalima nustatyti bendros taisyklės dėl visai ES taikomo finansinio pakankamumo lygio. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos kartu yra atsakingos už pakankamos socialinės pašalpos politikos vykdymą. ES lygiu tai turėtų būti aptarta taikant atvirojo koordinavimo metodą. |
| --- | --- |

26.

Kiekvienoje valstybėje, regione ar vietos bendruomenėje pakankamas pajamų lygis yra suprantamas skirtingai. Įtaką daro socialinės pašalpos lygis, kainų lygis, namų ūkio ypatumai, mokesčiai, atskirties trukmė, kultūriniai, socialiniai ir istoriniai veiksniai ir kt. Socialinė pašalpa turėtų padėti kovoti su struktūriniu skurdu. Šis lygis apibūdinamas kaip „pakankamas“. Negalima nustatyti bendros taisyklės dėl visai ES taikomo finansinio pakankamumo lygio. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos kartu yra atsakingos už pakankamos socialinės pašalpos politikos vykdymą. ES lygiu tai turėtų būti aptarta taikant atvirojo koordinavimo metodą.

| 27. | ES lygiu būtų galima parengti bendrą principą, nustatantį pakankamai didelį minimalių darbo rinkoje gaunamų pajamų ir socialinės pašalpos skirtumą, kad asmenys ir tikslinės grupės būtų skatinami dirbti. Toks skirtumas yra labai svarbi visapusiškos mišriosios politikos finansinė paskata. Darbo finansinio patrauklumo principas svarbus Komisijai, daugeliui valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijoms. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos, plėtodamos ir įgyvendinamos finansinės paramos priemones, turėtų atsižvelgti į skurdo riziką. |
| --- | --- |

27.

ES lygiu būtų galima parengti bendrą principą, nustatantį pakankamai didelį minimalių darbo rinkoje gaunamų pajamų ir socialinės pašalpos skirtumą, kad asmenys ir tikslinės grupės būtų skatinami dirbti. Toks skirtumas yra labai svarbi visapusiškos mišriosios politikos finansinė paskata. Darbo finansinio patrauklumo principas svarbus Komisijai, daugeliui valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijoms. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos, plėtodamos ir įgyvendinamos finansinės paramos priemones, turėtų atsižvelgti į skurdo riziką.

| 28. | Socialinė pašalpa turėtų būti skiriama tik tiems asmenims, kurie negali gauti pajamų darbo rinkoje, arba kurių pajamos yra mažesnės už gyvenimo lygį (pvz., dėl mažo tokių asmenų našumo ar būtinybės dirbti mažai mokamą darbą). Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos neturėtų trukdyti darbo rinkos veikimui ir turėtų atidžiai prižiūrėti ir griežtai vertinti prašymus skirti pašalpą, bei imtis griežto stebėtojo vaidmens socialinės pašalpos prašytojų atžvilgiu. Taip pat turėtų būti įgyvendinama aktyvi politika, kuri sudarytų sąlygas pasiekti visus, kuriems reikia socialinio draudimo, socialinės pašalpos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime pagalbos. |
| --- | --- |

28.

Socialinė pašalpa turėtų būti skiriama tik tiems asmenims, kurie negali gauti pajamų darbo rinkoje, arba kurių pajamos yra mažesnės už gyvenimo lygį (pvz., dėl mažo tokių asmenų našumo ar būtinybės dirbti mažai mokamą darbą). Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos neturėtų trukdyti darbo rinkos veikimui ir turėtų atidžiai prižiūrėti ir griežtai vertinti prašymus skirti pašalpą, bei imtis griežto stebėtojo vaidmens socialinės pašalpos prašytojų atžvilgiu. Taip pat turėtų būti įgyvendinama aktyvi politika, kuri sudarytų sąlygas pasiekti visus, kuriems reikia socialinio draudimo, socialinės pašalpos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime pagalbos.

| 29. | Socialinė pašalpa galėtų būti teikiama įvairiomis formomis ir būtų idealiai pritaikyta vietos lygiu bei individualiai. Socialinės pašalpos pavyzdžiai: gyvenimo lygio socialinė pašalpa nedirbantiems ir nestudijuojantiems darbo rinkos dalyviams, parama natūra, skirta maistui, aprangai, švietimui, būstui ir sveikatos priežiūrai, socialinė pašalpa iš darbo gaunamoms pajamoms padidinti (jei pajamos mažos dėl žemo našumo lygio), socialinė pašalpa didelėms judumo išlaidoms kompensuoti, socialinė pašalpa kvalifikacijai ir gebėjimams didinti, parama, skirta verslui pradėti. |
| --- | --- |

29.

Socialinė pašalpa galėtų būti teikiama įvairiomis formomis ir būtų idealiai pritaikyta vietos lygiu bei individualiai. Socialinės pašalpos pavyzdžiai: gyvenimo lygio socialinė pašalpa nedirbantiems ir nestudijuojantiems darbo rinkos dalyviams, parama natūra, skirta maistui, aprangai, švietimui, būstui ir sveikatos priežiūrai, socialinė pašalpa iš darbo gaunamoms pajamoms padidinti (jei pajamos mažos dėl žemo našumo lygio), socialinė pašalpa didelėms judumo išlaidoms kompensuoti, socialinė pašalpa kvalifikacijai ir gebėjimams didinti, parama, skirta verslui pradėti.

Dalyvavimas visuomenės gyvenime

| 30. | Kai kurie iš mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų susiduria su daugybe asmeninių ir fizinių sunkumų. Šių asmenų integravimas į darbo rinką arba net į neįgaliesiems skirtas darbo vietas praktiškai neįmanomas. Visapusiškas metodas apima vietos ir regionų valdžios institucijų rūpinimąsi tokiais asmenimis. Jų dalyvavimui visuomenės gyvenime paskatinti reikėtų naudoti keletą priemonių. |
| --- | --- |

30.

Kai kurie iš mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų susiduria su daugybe asmeninių ir fizinių sunkumų. Šių asmenų integravimas į darbo rinką arba net į neįgaliesiems skirtas darbo vietas praktiškai neįmanomas. Visapusiškas metodas apima vietos ir regionų valdžios institucijų rūpinimąsi tokiais asmenimis. Jų dalyvavimui visuomenės gyvenime paskatinti reikėtų naudoti keletą priemonių.

| 31. | Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų taikyti visas finansines priemones ir priemones natūra nedirbančių asmenų dalyvavimui visuomenės gyvenime palengvinti. Tokios priemonės skatina asmenų, kuriems kyla pavojus būti socialiai atskirtiems, socialinę, kultūrinę, sporto, gerovės ir savanorišką veiklą. |
| --- | --- |

31.

Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų taikyti visas finansines priemones ir priemones natūra nedirbančių asmenų dalyvavimui visuomenės gyvenime palengvinti. Tokios priemonės skatina asmenų, kuriems kyla pavojus būti socialiai atskirtiems, socialinę, kultūrinę, sporto, gerovės ir savanorišką veiklą.

Galimybės naudotis kokybiškomis socialinėmis paslaugomis

| 32. | Kad socialinės pašalpos, aktyvios integracijos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime priemonės būtų kuo veiksmingesnės, reikia sukurti konkretaus asmens poreikiams pritaikytus veiksmų planus. Jie užtikrina, kad konkretiems asmenims pritaikytos būtinos paramos priemonės būtų suplanuotos laiku ir garantuotos. Vietos ir regionų valdžios institucijoms yra būtinos priemonės kokybiškų paslaugų infrastruktūrai sukurti ir konkretiems asmenims pritaikytiems veiksmų planams parengti. |
| --- | --- |

32.

Kad socialinės pašalpos, aktyvios integracijos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime priemonės būtų kuo veiksmingesnės, reikia sukurti konkretaus asmens poreikiams pritaikytus veiksmų planus. Jie užtikrina, kad konkretiems asmenims pritaikytos būtinos paramos priemonės būtų suplanuotos laiku ir garantuotos. Vietos ir regionų valdžios institucijoms yra būtinos priemonės kokybiškų paslaugų infrastruktūrai sukurti ir konkretiems asmenims pritaikytiems veiksmų planams parengti.

| 33. | Atsižvelgiant į konkretiems asmenims pritaikytų veiksmų planų poreikį ir jų pobūdį, vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia taikyti įvairias priemones. |
| --- | --- |

33.

Atsižvelgiant į konkretiems asmenims pritaikytų veiksmų planų poreikį ir jų pobūdį, vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia taikyti įvairias priemones.

| 34. | Vietos valdžios institucijos turėtų skatinti socialinių paslaugų kokybę gerinančių priemonių ir geriausios valdymo praktikos (pavyzdžiui, visuotinio interneto, vieno langelio principo, lex silentio, privalomų terminų sprendimams dėl finansinės ar paramos natūra priimti) taikymą. |
| --- | --- |

34.

Vietos valdžios institucijos turėtų skatinti socialinių paslaugų kokybę gerinančių priemonių ir geriausios valdymo praktikos (pavyzdžiui, visuotinio interneto, vieno langelio principo, lex silentio, privalomų terminų sprendimams dėl finansinės ar paramos natūra priimti) taikymą.

Sąlygų lengvinimo gairės

| 35. | Kad aktyvios įtraukties politika būtų sėkminga, ji turi apimti vietos, regionų, nacionalinės ir ES politikos sritis. Ji turi apimti ir sujungti minimalias pajamas, aktyvios darbo rinkos priemones, švietimą ir socialines paslaugas. Yra nemažai kliūčių, galinčių trukdyti išsamios ir integruotos politikos įgyvendinimui vietos ir regionų lygmeniu. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų kartu skatinti visapusiško metodo taikymą. |
| --- | --- |

35.

Kad aktyvios įtraukties politika būtų sėkminga, ji turi apimti vietos, regionų, nacionalinės ir ES politikos sritis. Ji turi apimti ir sujungti minimalias pajamas, aktyvios darbo rinkos priemones, švietimą ir socialines paslaugas. Yra nemažai kliūčių, galinčių trukdyti išsamios ir integruotos politikos įgyvendinimui vietos ir regionų lygmeniu. Nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų kartu skatinti visapusiško metodo taikymą.

| 36. | Kad nepalankiose socialinėse ir ekonominėse sąlygose esantys Europos regionai ir miestai įgyvendintų gerąją aktyvios įtraukties mišriosios politikos praktiką mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims integruoti, būtina ES finansinė parama. Europos socialinio fondo biudžeto, skirto vietos ir regionų valdžios institucijoms, lėšos turi būti tiesiogiai skiriamos aktyvios įtraukties politikai. Taip pat reikia, kad dalyvavimas visuomenės gyvenime būtų finansuojamas iš Europos biudžeto. Interreg metodas yra geras veiksmingos Europos Sąjungos paramos pavyzdys. |
| --- | --- |

36.

Kad nepalankiose socialinėse ir ekonominėse sąlygose esantys Europos regionai ir miestai įgyvendintų gerąją aktyvios įtraukties mišriosios politikos praktiką mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turintiems asmenims integruoti, būtina ES finansinė parama. Europos socialinio fondo biudžeto, skirto vietos ir regionų valdžios institucijoms, lėšos turi būti tiesiogiai skiriamos aktyvios įtraukties politikai. Taip pat reikia, kad dalyvavimas visuomenės gyvenime būtų finansuojamas iš Europos biudžeto. Interreg metodas yra geras veiksmingos Europos Sąjungos paramos pavyzdys.

| 37. | Socialinis, subsidijuojamas, neįgaliųjų darbas, socialinės įmonės ir kooperatyvai yra priemonės, kurioms gali tekti svarbus vaidmuo vietos ir regionų lygmens politikos srityse. Tokios įmonės neturėtų būti vertinamos pagal įprastas Europos rinkos konkurencijos taisykles (pavyzdžiui, reikėtų lankstesnių viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą reglamentuojančių taisyklių). |
| --- | --- |

37.

Socialinis, subsidijuojamas, neįgaliųjų darbas, socialinės įmonės ir kooperatyvai yra priemonės, kurioms gali tekti svarbus vaidmuo vietos ir regionų lygmens politikos srityse. Tokios įmonės neturėtų būti vertinamos pagal įprastas Europos rinkos konkurencijos taisykles (pavyzdžiui, reikėtų lankstesnių viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą reglamentuojančių taisyklių).

| 38. | Iš esmės visapusišką metodą taiko vietos ir regionų valdžios institucijos savo gyventojams. Šioms valdžios institucijoms derėtų suteikti teisines galimybes savo aktyvios įtraukties politiką taikyti savo gyventojus. |
| --- | --- |

38.

Iš esmės visapusišką metodą taiko vietos ir regionų valdžios institucijos savo gyventojams. Šioms valdžios institucijoms derėtų suteikti teisines galimybes savo aktyvios įtraukties politiką taikyti savo gyventojus.

| 39. | Vietos ir regionų valdžios institucijoms turi tekti svarbus vaidmuo įgyvendinant aktyvios įtraukties politikos priemones. Derėtų, remiantis ES subsidiarumo principu, suformuluoti bendrą ES principą, pagal kurį nacionaliniai ir ES teisės aktai ir praktika turi atitikti vietos ir regionų lygiu išreikštus poreikius (ribiniai mokesčiai, išmokų sistemos, visą gyvenimą trunkančio mokymosi paskatos, finansinės lengvatos darbdaviams, darbo teisė, antidiskriminacinė teisė, minimalių atlyginimų diferenciacija ir kt.). |
| --- | --- |

39.

Vietos ir regionų valdžios institucijoms turi tekti svarbus vaidmuo įgyvendinant aktyvios įtraukties politikos priemones. Derėtų, remiantis ES subsidiarumo principu, suformuluoti bendrą ES principą, pagal kurį nacionaliniai ir ES teisės aktai ir praktika turi atitikti vietos ir regionų lygiu išreikštus poreikius (ribiniai mokesčiai, išmokų sistemos, visą gyvenimą trunkančio mokymosi paskatos, finansinės lengvatos darbdaviams, darbo teisė, antidiskriminacinė teisė, minimalių atlyginimų diferenciacija ir kt.).

Atvirojo koordinavimo metodas

| 40. | Atvirojo koordinavimo metodas yra politinio koordinavimo sistema be teisinių apribojimų. Taikydamos tokią sistemą, valstybės narės sutaria nustatyti ir skatinti veiksmingiausią politiką aktyvios įtraukties srityje valstybėms siekiant pasimokyti vienoms iš kitų. Toliau pateikiamos politinės rekomendacijos atviram koordinavimo metodui sustiprinti. |
| --- | --- |

40.

Atvirojo koordinavimo metodas yra politinio koordinavimo sistema be teisinių apribojimų. Taikydamos tokią sistemą, valstybės narės sutaria nustatyti ir skatinti veiksmingiausią politiką aktyvios įtraukties srityje valstybėms siekiant pasimokyti vienoms iš kitų. Toliau pateikiamos politinės rekomendacijos atviram koordinavimo metodui sustiprinti.

| 41. | Daugelis į mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios įtraukties gerinimą nukreiptų politikos sričių yra nepakankamai veiksmingos. Norint pagerinti šių politikos sričių veiksmingumą, būtina atlikti kokybiškus regionų ir vietos aktyvios įtraukties politikos lyginamuosius tyrimus ir vertinimus. Europos Komisija galėtų skatinti vykdyti tokius kokybiškus tyrimus. |
| --- | --- |

41.

Daugelis į mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios įtraukties gerinimą nukreiptų politikos sričių yra nepakankamai veiksmingos. Norint pagerinti šių politikos sričių veiksmingumą, būtina atlikti kokybiškus regionų ir vietos aktyvios įtraukties politikos lyginamuosius tyrimus ir vertinimus. Europos Komisija galėtų skatinti vykdyti tokius kokybiškus tyrimus.

| 42. | Vietos ir regionų valdžios institucijų tarpusavio vertinimas bei regionų ir vietos stebėtojų tinklas (Progress) gali sustiprinti mokymosi procesus. Vertinimo kokybę bei regionų ir vietos stebėtojų tinklo kokybę ir veiklą nuo pat pradžių reikėtų aiškiai apibrėžti. |
| --- | --- |

42.

Vietos ir regionų valdžios institucijų tarpusavio vertinimas bei regionų ir vietos stebėtojų tinklas (Progress) gali sustiprinti mokymosi procesus. Vertinimo kokybę bei regionų ir vietos stebėtojų tinklo kokybę ir veiklą nuo pat pradžių reikėtų aiškiai apibrėžti.

| 43. | Dėl darbo pasiūlos ir paklausos skirtumų, užmokesčio dydžio skirtumų ir nevienodos socialinės pašalpos visoje Europoje vyksta darbo jėgos judėjimas iš vienos vietos į kitą, o tai gali trukdyti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių vietinių asmenų aktyviai įtraukčiai. Taikant atvirojo koordinavimo metodą, galima aptarti tokio judėjimo įtaką aktyviai įtraukčiai. |
| --- | --- |

43.

Dėl darbo pasiūlos ir paklausos skirtumų, užmokesčio dydžio skirtumų ir nevienodos socialinės pašalpos visoje Europoje vyksta darbo jėgos judėjimas iš vienos vietos į kitą, o tai gali trukdyti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių vietinių asmenų aktyviai įtraukčiai. Taikant atvirojo koordinavimo metodą, galima aptarti tokio judėjimo įtaką aktyviai įtraukčiai.

| 44. | Geriausios praktikos tobulinimą ir skleidimą galima skatinti kasmet išrenkant geriausias vietos ir regionų valdžios institucijas aktyvios įtraukties atžvilgiu ir įteikiant joms Europos apdovanojimą. Geriausios praktikos pavyzdžius būtų galima susisteminti pagal ESF teminių grupių pavyzdį. |
| --- | --- |

44.

Geriausios praktikos tobulinimą ir skleidimą galima skatinti kasmet išrenkant geriausias vietos ir regionų valdžios institucijas aktyvios įtraukties atžvilgiu ir įteikiant joms Europos apdovanojimą. Geriausios praktikos pavyzdžius būtų galima susisteminti pagal ESF teminių grupių pavyzdį.

2008 m. birželio 18 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/6

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010 m.)

(2008/C 257/02)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena, jog siekiant, kad šios bendros pastangos spręsti skurdo ir socialinės atskirties klausimą būtų konstruktyvios, jos turėtų būti ilgalaikės, kartu pabrėžia, kad priemonių, kurios bus įgyvendintos 2010 m. ar anksčiau, poveikis laikui bėgant privalo išlikti; |
| --- | --- |

—

primena, jog siekiant, kad šios bendros pastangos spręsti skurdo ir socialinės atskirties klausimą būtų konstruktyvios, jos turėtų būti ilgalaikės, kartu pabrėžia, kad priemonių, kurios bus įgyvendintos 2010 m. ar anksčiau, poveikis laikui bėgant privalo išlikti;

| — | ragina įgyvendinti struktūruotas priemones, kad kovoje su skurdu ir visomis socialinės atskirties formomis (abu šie reiškiniai varžo asmenų laisvę ir kenkia pačiai visuomenei) įvyktų lemiamų pokyčių; ir mano, kad, be abejonės, būtų naudinga leisti Europos metų iniciatyvoje dalyvauti ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms arba jų grupėms kaip atskiriems subjektams; |
| --- | --- |

—

ragina įgyvendinti struktūruotas priemones, kad kovoje su skurdu ir visomis socialinės atskirties formomis (abu šie reiškiniai varžo asmenų laisvę ir kenkia pačiai visuomenei) įvyktų lemiamų pokyčių; ir mano, kad, be abejonės, būtų naudinga leisti Europos metų iniciatyvoje dalyvauti ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms arba jų grupėms kaip atskiriems subjektams;

| — | pabrėžia, kad būtina itin didelį dėmesį skirti vaikų padėčiai, kadangi vaikai, kurie auga patirdami skurdą ir socialinę atskirtį, patenka į iš kartos į kartą pereinantį „užburtą ratą“, kuris turi sunkių, ilgalaikių pasekmių, nes iš vaikų atimama teisė visapusiškai realizuoti savo potencialą ir iškyla grėsmė jų asmeniniam vystymuisi, lavinimuisi ir apskritai gerovei; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad būtina itin didelį dėmesį skirti vaikų padėčiai, kadangi vaikai, kurie auga patirdami skurdą ir socialinę atskirtį, patenka į iš kartos į kartą pereinantį „užburtą ratą“, kuris turi sunkių, ilgalaikių pasekmių, nes iš vaikų atimama teisė visapusiškai realizuoti savo potencialą ir iškyla grėsmė jų asmeniniam vystymuisi, lavinimuisi ir apskritai gerovei;

| — | ragina ES institucijas itin didelį dėmesį skirti sudėtingoms ir daugialypėms skurdo ir socialinės atskirties formoms, kurti suderintas strategijas ir prevencines priemones, kurių pagrindas — suteikti visuomenei daugiau galių. |
| --- | --- |

—

ragina ES institucijas itin didelį dėmesį skirti sudėtingoms ir daugialypėms skurdo ir socialinės atskirties formoms, kurti suderintas strategijas ir prevencines priemones, kurių pagrindas — suteikti visuomenei daugiau galių.

| Pranešėja | : | Linetta SERRI (IT/ESP), Armungia savivaldybės tarybos narė (Kaljario sritis) |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Linetta SERRI (IT/ESP), Armungia savivaldybės tarybos narė (Kaljario sritis)

Pamatinis dokumentas

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.)

COM(2007) 797

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos dėl Komisijos komunikato

| 1. | yra labai susidomėjęs šia iniciatyva 2010 m. paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais; |
| --- | --- |

1.

yra labai susidomėjęs šia iniciatyva 2010 m. paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais;

| 2. | sutinka, kad šie klausimai kelia nerimą ir mano, kad tikslingai buvo nuspręsta paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, kadangi 78 milijonų Europos piliečių patiriamo skurdo ir atskirties problemas visų pirma tenka spręsti vietos ir regionų savivaldoms; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad šie klausimai kelia nerimą ir mano, kad tikslingai buvo nuspręsta paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus, kadangi 78 milijonų Europos piliečių patiriamo skurdo ir atskirties problemas visų pirma tenka spręsti vietos ir regionų savivaldoms;

| 3. | primena, jog siekiant, kad šios bendros pastangos spręsti skurdo ir socialinės atskirties klausimą būtų konstruktyvios, jos turėtų būti ilgalaikės, kartu pabrėžia, kad priemonių, kurios bus įgyvendintos 2010 m. ar anksčiau, poveikis laikui bėgant privalo išlikti; |
| --- | --- |

3.

primena, jog siekiant, kad šios bendros pastangos spręsti skurdo ir socialinės atskirties klausimą būtų konstruktyvios, jos turėtų būti ilgalaikės, kartu pabrėžia, kad priemonių, kurios bus įgyvendintos 2010 m. ar anksčiau, poveikis laikui bėgant privalo išlikti;

| 4. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka ypatingą vaidmenį pripažindamos, kad iš tiesų reikia sudaryti sąlygas skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenimis naudotis socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis paslaugomis bei tas sąlygas gerindamos. Vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti atskirtį patiriančių asmenų integraciją; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka ypatingą vaidmenį pripažindamos, kad iš tiesų reikia sudaryti sąlygas skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenimis naudotis socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis paslaugomis bei tas sąlygas gerindamos. Vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti atskirtį patiriančių asmenų integraciją;

| 5. | sutinka, kad įgyvendinant socialinę politiką vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integraciją. Privataus sektoriaus, viešojo sektoriaus arba abiejų sektorių paslaugų teikėjų vaidmuo yra labai svarbus įgyvendinant šių sričių politiką vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

5.

sutinka, kad įgyvendinant socialinę politiką vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų integraciją. Privataus sektoriaus, viešojo sektoriaus arba abiejų sektorių paslaugų teikėjų vaidmuo yra labai svarbus įgyvendinant šių sričių politiką vietos lygmeniu;

| 6. | pabrėžia, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais skurdą ir socialinę atskirtį patiriantys asmenys ir organizacijos, kurių veikloje jie dalyvauja, privalo veikti aktyviau. Šie metai turėtų įtvirtinti įtraukiosios visuomenės principą viešojoje sferoje sukuriant erdvę, kuri apjungtų atskirtį patiriančius asmenis, kartu labiau įvertinti itin svarbų organizacijų, kurių veikloje minėti asmenys dalyvauja, indėlį; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais skurdą ir socialinę atskirtį patiriantys asmenys ir organizacijos, kurių veikloje jie dalyvauja, privalo veikti aktyviau. Šie metai turėtų įtvirtinti įtraukiosios visuomenės principą viešojoje sferoje sukuriant erdvę, kuri apjungtų atskirtį patiriančius asmenis, kartu labiau įvertinti itin svarbų organizacijų, kurių veikloje minėti asmenys dalyvauja, indėlį;

| 7. | mano, kad valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos bei su skurdu kovojančios tarptautinės organizacijos turi aktyviau dalytis savo patirtimi, kad galėtų vienos iš kitų pasimokyti; |
| --- | --- |

7.

mano, kad valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos bei su skurdu kovojančios tarptautinės organizacijos turi aktyviau dalytis savo patirtimi, kad galėtų vienos iš kitų pasimokyti;

Rekomendacijos

| 8. | pritaria pasiūlymui patvirtinti bendros atsakomybės svarbą. Ši atsakomybė apima ne tik visų lygmenų politinių sprendimų priėmėjus, bet ir viešojo bei privataus sektorių subjektus; |
| --- | --- |

8.

pritaria pasiūlymui patvirtinti bendros atsakomybės svarbą. Ši atsakomybė apima ne tik visų lygmenų politinių sprendimų priėmėjus, bet ir viešojo bei privataus sektorių subjektus;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina pakartoti ir toliau įgyvendinti įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi visuose valdžios lygmenyse ir ypač politinį įsipareigojimą užkirsti kelią šiems reiškiniams; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina pakartoti ir toliau įgyvendinti įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi visuose valdžios lygmenyse ir ypač politinį įsipareigojimą užkirsti kelią šiems reiškiniams;

| 10. | primygtinai ragina įgyvendinti struktūruotas priemones, kad kovoje su skurdu ir visomis socialinės atskirties formomis (abu šie reiškiniai varžo asmenų laisvę ir kenkia pačiai visuomenei) įvyktų lemiamų pokyčių; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina įgyvendinti struktūruotas priemones, kad kovoje su skurdu ir visomis socialinės atskirties formomis (abu šie reiškiniai varžo asmenų laisvę ir kenkia pačiai visuomenei) įvyktų lemiamų pokyčių;

| 11. | ragina ryžtingiau įgyvendinti kitų Bendrijos priemonių papildomumą užtikrinančius veiksmus ir su socialine įtrauktimi susijusius Bendrijos veiksmus, pvz., programą PROGRESS, struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kovos su diskriminacija, lyčių lygybės bei pagrindinių teisių rėmimo priemones, taip pat švietimo ir mokymo, kultūros ir kultūrų dialogo, jaunimo, vaikų ir senyvo amžiaus žmonių priežiūros, pilietiškumo, imigracijos bei prieglobsčio ir mokslinių tyrimų sričių priemones; |
| --- | --- |

11.

ragina ryžtingiau įgyvendinti kitų Bendrijos priemonių papildomumą užtikrinančius veiksmus ir su socialine įtrauktimi susijusius Bendrijos veiksmus, pvz., programą PROGRESS, struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kovos su diskriminacija, lyčių lygybės bei pagrindinių teisių rėmimo priemones, taip pat švietimo ir mokymo, kultūros ir kultūrų dialogo, jaunimo, vaikų ir senyvo amžiaus žmonių priežiūros, pilietiškumo, imigracijos bei prieglobsčio ir mokslinių tyrimų sričių priemones;

| 12. | norėtų, kad būtų ryžtingai sprendžiamas visų tipų diskriminacijos skatinančios skurdo ir socialinės atskirties reiškinius, klausimas; |
| --- | --- |

12.

norėtų, kad būtų ryžtingai sprendžiamas visų tipų diskriminacijos skatinančios skurdo ir socialinės atskirties reiškinius, klausimas;

| 13. | mano, kad, be abejonės, būtų naudinga leisti Europos metų iniciatyvoje dalyvauti ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms arba jų grupėms kaip atskiriems subjektams; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, be abejonės, būtų naudinga leisti Europos metų iniciatyvoje dalyvauti ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms arba jų grupėms kaip atskiriems subjektams;

| 14. | ragina griežčiau ir toliau taikyti atvirą koordinavimo metodą socialinės apsaugos, socialinės įtraukties ir Europos užimtumo strategijos srityse labiau įtraukiant regionų ir vietos lygmens suinteresuotus subjektus. Jo veiksmingumas labai priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų įsipareigojimų rengiant regioninius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi veiksmų planus siekiant visapusiškesnio požiūrio, kuris apima tris pagrindines aktyvios integracijos sritis; |
| --- | --- |

14.

ragina griežčiau ir toliau taikyti atvirą koordinavimo metodą socialinės apsaugos, socialinės įtraukties ir Europos užimtumo strategijos srityse labiau įtraukiant regionų ir vietos lygmens suinteresuotus subjektus. Jo veiksmingumas labai priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų įsipareigojimų rengiant regioninius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi veiksmų planus siekiant visapusiškesnio požiūrio, kuris apima tris pagrindines aktyvios integracijos sritis;

| 15. | nurodo, kad kalbant apie galimybių naudotis paslaugomis gerinimą, daugumoje valstybių narių socialines paslaugas teikia vietos ir regionų valdžios institucijos. Todėl būtent šie valdžios lygmenys turėtų rengti ir taikyti naujas paslaugų administravimo taisykles, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos jomis naudotis; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad kalbant apie galimybių naudotis paslaugomis gerinimą, daugumoje valstybių narių socialines paslaugas teikia vietos ir regionų valdžios institucijos. Todėl būtent šie valdžios lygmenys turėtų rengti ir taikyti naujas paslaugų administravimo taisykles, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos jomis naudotis;

| 16. | pabrėžia, kad būtina itin didelį dėmesį skirti vaikų padėčiai, kadangi vaikai, kurie auga patirdami skurdą ir socialinę atskirtį, patenka į iš kartos į kartą pereinantį „užburtą ratą“, kuris turi sunkių, ilgalaikių pasekmių, kadangi iš vaikų atimama teisė visapusiškai realizuoti savo potencialą ir iškyla grėsmė jų asmeniniam vystymuisi, lavinimuisi ir apskritai gerovei. Būtina daugiau dėmesio skirti visoms šeimoms, auginančioms vaikus, o ne tik patenkančioms į socialinės rizikos grupę; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad būtina itin didelį dėmesį skirti vaikų padėčiai, kadangi vaikai, kurie auga patirdami skurdą ir socialinę atskirtį, patenka į iš kartos į kartą pereinantį „užburtą ratą“, kuris turi sunkių, ilgalaikių pasekmių, kadangi iš vaikų atimama teisė visapusiškai realizuoti savo potencialą ir iškyla grėsmė jų asmeniniam vystymuisi, lavinimuisi ir apskritai gerovei. Būtina daugiau dėmesio skirti visoms šeimoms, auginančioms vaikus, o ne tik patenkančioms į socialinės rizikos grupę;

| 17. | primena, kad jaunųjų kartų aktyvumas visų pirma užtikrinamas galimybe naudotis švietimo sistema. Naujausioje OECD tarptautinės mokinių vertinimo programos (PISA) ataskaitoje nurodoma, kad žemas žinių lygis ir socialinė atskirtis yra glaudžiai susiję. Aktyvus Europos Sąjungos piliečių dalyvavimas yra nepaprastai svarbus Europos socialinės sanglaudos ir vystymosi aspektas. |
| --- | --- |

17.

primena, kad jaunųjų kartų aktyvumas visų pirma užtikrinamas galimybe naudotis švietimo sistema. Naujausioje OECD tarptautinės mokinių vertinimo programos (PISA) ataskaitoje nurodoma, kad žemas žinių lygis ir socialinė atskirtis yra glaudžiai susiję. Aktyvus Europos Sąjungos piliečių dalyvavimas yra nepaprastai svarbus Europos socialinės sanglaudos ir vystymosi aspektas.

| 18. | ragina ES institucijas itin didelį dėmesį skirti sudėtingoms ir daugialypėms skurdo ir socialinės atskirties formoms, kurti suderintas strategijas ir prevencines priemones, kurių pagrindas — suteikti visuomenei daugiau galių. |
| --- | --- |

18.

ragina ES institucijas itin didelį dėmesį skirti sudėtingoms ir daugialypėms skurdo ir socialinės atskirties formoms, kurti suderintas strategijas ir prevencines priemones, kurių pagrindas — suteikti visuomenei daugiau galių.

| 19. | primygtinai ragina labiau atsižvelgti į problemas, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, spręsdamos prieglobsčio prašančių asmenų ir nelegalių imigrantų atvykimo klausimus, ypač regionuose, esančiuose prie ES išorės sienų. |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina labiau atsižvelgti į problemas, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, spręsdamos prieglobsčio prašančių asmenų ir nelegalių imigrantų atvykimo klausimus, ypač regionuose, esančiuose prie ES išorės sienų.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

2 straipsnio b punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Įsitraukimas — aktyviau įtraukti visuomenę į socialinės integracijos politiką ir veiklą, pabrėžiant kiekvieno asmens atsakomybę už tai, kad neliktų skurdo ir atskirties. Europos metai turi skatinti informuotumą, dalyvavimą bei įsipareigojimą ir suteikti naujų galimybių paprastiems piliečiams prisidėti prie šios veiklos. | Įsitraukimas — aktyviau įtraukti visuomenę į socialinės integracijos politiką ir veiklą, pabrėžiant kiekvieno asmens atsakomybę už tai, kad neliktų skurdo ir atskirties. Europos metais siekiama
  turi skatinti informuotumą, dalyvavimą bei įsipareigojimą ir suteikti naujų galimybių paprastiems piliečiams, gyvenantiems Europos Sąjungos šalyse, prisidėti prie šios veiklos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Įsitraukimas — aktyviau įtraukti visuomenę į socialinės integracijos politiką ir veiklą, pabrėžiant kiekvieno asmens atsakomybę už tai, kad neliktų skurdo ir atskirties. Europos metai turi skatinti informuotumą, dalyvavimą bei įsipareigojimą ir suteikti naujų galimybių paprastiems piliečiams prisidėti prie šios veiklos.

Įsitraukimas — aktyviau įtraukti visuomenę į socialinės integracijos politiką ir veiklą, pabrėžiant kiekvieno asmens atsakomybę už tai, kad neliktų skurdo ir atskirties. Europos metais siekiama
  turi skatinti informuotumą, dalyvavimą bei įsipareigojimą ir suteikti naujų galimybių paprastiems piliečiams, gyvenantiems Europos Sąjungos šalyse, prisidėti prie šios veiklos.

Paaiškinimas

Svarbu aiškiai ir ryžtingai priminti, kad Sąjunga yra įsipareigojusi imtis priemonių, kuriomis būtų aktyviai keičiamas Europos piliečių požiūris į skurdą ir socialinę atskirtį.

2 pakeitimas

2 straipsnio c punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sanglauda — skatinti kurti darnesnę visuomenę, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad jeigu neliktų skurdo ir nebebūtų žmonių, pasmerktų gyventi visuomenės paribyje, šis pasikeitimas būtų naudingas visiems. Europos metai turi ugdyti visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, socialinę gerovę ir lygias galimybes, nepriklausomai nuo asmens padėties, užtikrinant tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu. | Sanglauda — skatinti kurti darnesnę visuomenę, didinant visų piliečių
  visuomenės informuotumą apie tai, kad galima sukurti lygybe grindžiamą visuomenę, kurioje būtų užtikrinamos teisės ir galimybės ir kuriojejeigu neliktų skurdo ir nebebūtų žmonių, pasmerktų gyventi visuomenės paribyje, šis pasikeitimas būtų naudingas visiems. Europos metai turi ugdyti visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, socialinę gerovę ir lygias galimybes, nepriklausomai nuo asmens padėties, užtikrinant tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sanglauda — skatinti kurti darnesnę visuomenę, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad jeigu neliktų skurdo ir nebebūtų žmonių, pasmerktų gyventi visuomenės paribyje, šis pasikeitimas būtų naudingas visiems. Europos metai turi ugdyti visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, socialinę gerovę ir lygias galimybes, nepriklausomai nuo asmens padėties, užtikrinant tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu.

Sanglauda — skatinti kurti darnesnę visuomenę, didinant visų piliečių
  visuomenės informuotumą apie tai, kad galima sukurti lygybe grindžiamą visuomenę, kurioje būtų užtikrinamos teisės ir galimybės ir kuriojejeigu neliktų skurdo ir nebebūtų žmonių, pasmerktų gyventi visuomenės paribyje, šis pasikeitimas būtų naudingas visiems. Europos metai turi ugdyti visuomenę, kuri išsaugo ir stiprina gyvenimo kokybę, socialinę gerovę ir lygias galimybes, nepriklausomai nuo asmens padėties, užtikrinant tvarią plėtrą ir solidarumą tarp kartų bei tarp vienos kartos atstovų ir politikos suderinamumą su ES veiksmais pasauliniu mastu.

Paaiškinimas

Labai svarbu, kad Sąjungos socialinės politikos įsipareigojimai būtų skirti visiems piliečiams ir kad joje būtų pripažįstamos visos ir visiems vienodos piliečių teisės, sudarančios sąlygas visų piliečių aktyvumui ir lygių galimybių užtikrinimui, vadovaujantis šiuo Lisabonos sutarties 5 bis straipsnio taikymo principu: „Nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“.

3 pakeitimas

2 straipsnio d punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Įsipareigojimas — pakartoti tvirtą ES politinį įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi ir remti šį įsipareigojimą visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atviro koordinavimo metodo pasiekimais ir galimais trūkumais, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, taip pat suteiks paskatų toliau plėtoti Europos Sąjungos veiksmus šioje srityje. | Įsipareigojimas — pakartoti tvirtą ES ir valstybių narių politinį įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi ir remti ryžtingus valdžios institucijų veiksmus kovojant su skurdu.
  šį įsipareigojimą visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atviro koordinavimo metodo pasiekimais ir galimais trūkumais, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, taip pat suteiks paskatų toliau plėtoti Europos Sąjungos ir valstybių narių veiksmus šioje srityje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Įsipareigojimas — pakartoti tvirtą ES politinį įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi ir remti šį įsipareigojimą visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atviro koordinavimo metodo pasiekimais ir galimais trūkumais, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, taip pat suteiks paskatų toliau plėtoti Europos Sąjungos veiksmus šioje srityje.

Įsipareigojimas — pakartoti tvirtą ES ir valstybių narių politinį įsipareigojimą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi ir remti ryžtingus valdžios institucijų veiksmus kovojant su skurdu.
  šį įsipareigojimą visuose valdžios lygmenyse. Remiantis socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atviro koordinavimo metodo pasiekimais ir galimais trūkumais, Europos metai stiprins politinį įsipareigojimą užkirsti kelią skurdui bei socialinei atskirčiai ir kovoti su jais, taip pat suteiks paskatų toliau plėtoti Europos Sąjungos ir valstybių narių veiksmus šioje srityje.

Paaiškinimas

Kadangi 2 straipsnio c punkte daug dėmesio skiriama atsakomybės pasidalijimui, 2 straipsnio d punkte reikėtų pabrėžti valdžios institucijų vaidmenį akcentuojant, kad kovos su skurdu klausimą reikia spręsti remiantis politiniu įsipareigojimu, o ne individualia elgsena pagrįstais veiksmais.

4 pakeitimas

6 straipsnio 1 pastraipa

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už nacionalinės programos rengimą, Europos metų prioritetų nustatymą ir atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Europos metų nacionalinė strategija ir prioritetai nustatomi remiantis 2 straipsnyje nurodytais tikslais. | Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už Europos metų prioritetų nustatymą ir programos rengimą nacionaliniu lygmeniu, Europos metų prioritetų nustatymą ir
  kartu už atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Tai turi būti padaryta glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų lygmeniu. Europos metų nacionalinė strategija ir nacionaliniai prioritetai ir strategija nustatomi remiantis 2 straipsnyje nurodytais tikslais. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už nacionalinės programos rengimą, Europos metų prioritetų nustatymą ir atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Europos metų nacionalinė strategija ir prioritetai nustatomi remiantis 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę įgyvendinančiąją įstaigą, kuri organizuoja šios valstybės narės dalyvavimą Europos metų veikloje ir užtikrina koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinė įgyvendinančioji įstaiga yra atsakinga už Europos metų prioritetų nustatymą ir programos rengimą nacionaliniu lygmeniu, Europos metų prioritetų nustatymą ir
  kartu už atskirų veiksmų, kurie siūlomi Bendrijai finansuoti, atranką. Tai turi būti padaryta glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų lygmeniu. Europos metų nacionalinė strategija ir nacionaliniai prioritetai ir strategija nustatomi remiantis 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

Paaiškinimas

Svarbu, kad nacionalinėse programose visų pirma būtų apibrėžti nacionaliniai prioritetai, nustatyti remiantis konkrečiais skurdo atitinkamoje valstybėje rodikliais. Strategiją reikėtų rengti tik įsigilinus į problemos esmę, kadangi kova su skurdu apima daug sektorių ir reikalauja tikslingos intervencijos metodo.

5 pakeitimas

13 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis. | Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis, Pasaulio sveikatos organizacija ir Pasaulio banku. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis.

Siekdama įgyvendinti Europos metus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinėmis Tautomis, Pasaulio sveikatos organizacija ir Pasaulio banku.

Paaiškinimas

Skurdas turi sunkių, ilgalaikių padarinių, neleidžia visapusiškai realizuoti savo potencialo, kelia grėsmę sveikatai, asmenybės vystymuisi ir apskritai gerovei, todėl Pasaulio sveikatos organizacijos patirtis gali padėti ugdyti sąmoningumą ir keistis gerąją praktika. Svarbi ir Pasaulio banko patirtis, kadangi vis dažniau jų darbo metodai grindžiami socialinio aktyvumo ugdymu.

6 pakeitimas

Priedas

I.   VEIKSMAI BENDRIJOS MASTU

1.   Susitikimai ir renginiai

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti informuotumą Europos metų klausimais ir apie skurdą ir socialinę atskirtį, taip pat suteikti pagrindą idėjų mainams, organizavimas Bendrijos lygmeniu. Šiuose susitikimuose ir renginiuose susitiks susijusios suinteresuotosios šalys; jie bus planuojami kartu su skurdą patiriančiais asmenimis ir jiems atstovaujančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant suteikti tinkamą galimybę spręsti politikos trūkumus ir kasdienines problemas. | Susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti Europos Sąjungos šalių piliečių informuotumą Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų klausimais ir apie skurdą ir socialinę atskirtį, bei skatinti aktyvesnius idėjų mainus, organizavimas Bendrijos lygmeniu. Šie susitikimai ir renginiai susitiks susijusios suinteresuotosios šalys; jie bus planuojami kartu su skurdą patiriančiais asmenimis ir jiems atstovaujančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant suteikti tinkamą galimybę spręsti politikos trūkumus ir kasdienines problemas. Siekiama aktyvaus socialinės veiklos vykdytojų dalyvavimo plėtojant veiksmus ir užtikrinant priemones ir veiklos būdus, kurie suteikia visuomenei daugiau įgaliojimų. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti informuotumą Europos metų klausimais ir apie skurdą ir socialinę atskirtį, taip pat suteikti pagrindą idėjų mainams, organizavimas Bendrijos lygmeniu. Šiuose susitikimuose ir renginiuose susitiks susijusios suinteresuotosios šalys; jie bus planuojami kartu su skurdą patiriančiais asmenimis ir jiems atstovaujančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant suteikti tinkamą galimybę spręsti politikos trūkumus ir kasdienines problemas.

Susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti Europos Sąjungos šalių piliečių informuotumą Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų klausimais ir apie skurdą ir socialinę atskirtį, bei skatinti aktyvesnius idėjų mainus, organizavimas Bendrijos lygmeniu. Šie susitikimai ir renginiai susitiks susijusios suinteresuotosios šalys; jie bus planuojami kartu su skurdą patiriančiais asmenimis ir jiems atstovaujančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant suteikti tinkamą galimybę spręsti politikos trūkumus ir kasdienines problemas. Siekiama aktyvaus socialinės veiklos vykdytojų dalyvavimo plėtojant veiksmus ir užtikrinant priemones ir veiklos būdus, kurie suteikia visuomenei daugiau įgaliojimų.

Paaiškinimas

Kova su skurdu turi sutelkti Sąjungos valstybių piliečius, kad būtų ugdoma ir didinama jų atsakomybė. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų tikslas — sudaryti sąlygas riboti socialinės nelygybės sklidimą, o priemonės ir veiklos būdai turi būti grindžiami įgaliojimų visuomenei suteikimu.

7 pakeitimas

Priedas

2.   Informacinės ir skatinimo kampanijos, įskaitant:

3 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| informacinę kampaniją Bendrijos lygmeniu, integruojamą į nacionalinį lygmenį, paremtą tiek tradiciniais, tiek naujais ryšių kanalais ir naujomis technologijomis; | informacinę kampaniją Bendrijos lygmeniu, integruojamą į vietos, regionų ir nacionalinį lygmenį, paremtą tiek tradiciniais, tiek naujais ryšių kanalais ir naujomis technologijomis, siekiant plačiau skleisti informaciją ir sudominti visuomenę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

informacinę kampaniją Bendrijos lygmeniu, integruojamą į nacionalinį lygmenį, paremtą tiek tradiciniais, tiek naujais ryšių kanalais ir naujomis technologijomis;

informacinę kampaniją Bendrijos lygmeniu, integruojamą į vietos, regionų ir nacionalinį lygmenį, paremtą tiek tradiciniais, tiek naujais ryšių kanalais ir naujomis technologijomis, siekiant plačiau skleisti informaciją ir sudominti visuomenę;

Paaiškinimas

Veikla vietos lygmeniu yra svarbi, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka ypatingą vaidmenį pripažindamos, kad iš tiesų reikia sudaryti sąlygas skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenimis naudotis socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis paslaugomis bei tas sąlygas gerindamos. Vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti atskirtį patiriančių asmenų integraciją.

Informacinės kampanijos įtrauks daugiau piliečių, jeigu jose dalyvaus visų lygmenų valstybinės įstaigos ir jeigu komunikaciniais tikslais bus vartojama tikslinei grupei suprantama kalba.

8 pakeitimas

Priedas

2.   Informacinės ir skatinimo kampanijos, įskaitant:

4 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ryšių ir žiniasklaidos priemonių kūrimą visoje Bendrijoje, siekiant sudominti visuomenę; | ryšių ir žiniasklaidos priemonių kūrimą visoje Bendrijoje, siekiant sudominti visuomenę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ryšių ir žiniasklaidos priemonių kūrimą visoje Bendrijoje, siekiant sudominti visuomenę;

ryšių ir žiniasklaidos priemonių kūrimą visoje Bendrijoje, siekiant sudominti visuomenę;

Paaiškinimas

Šis tekstas pateiktas 3 įtraukoje.

9 pakeitimas

Priedas

2.   Informacinės ir skatinimo kampanijos, įskaitant:

5 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tinkamas rezultatų viešinimo ir Bendrijos programų, veiksmų bei iniciatyvų, prisidedančių prie Europos metų tikslų, įvaizdžio gerinimo priemones ir iniciatyvas; | tinkamas rezultatų viešinimo ir Bendrijos programų, veiksmų bei iniciatyvų, prisidedančių prie Europos metų tikslų, įvaizdžio gerinimo priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti programų matomumą, supažindinti su veiksmais, Bendrijos iniciatyvomis ir rezultatais, prisidedančiais prie Europos metų tikslų; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tinkamas rezultatų viešinimo ir Bendrijos programų, veiksmų bei iniciatyvų, prisidedančių prie Europos metų tikslų, įvaizdžio gerinimo priemones ir iniciatyvas;

tinkamas rezultatų viešinimo ir Bendrijos programų, veiksmų bei iniciatyvų, prisidedančių prie Europos metų tikslų, įvaizdžio gerinimo priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti programų matomumą, supažindinti su veiksmais, Bendrijos iniciatyvomis ir rezultatais, prisidedančiais prie Europos metų tikslų;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

10 pakeitimas

Priedas

2.   Informacinės ir skatinimo kampanijos, įskaitant:

6 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tinkamas švietimo įstaigų iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos metus; | tinkamas švietimo įstaigų iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos metus
  , ugdyti jaunesniosios kartos sąmoningumą irpropaguoti kovos su skurdu principus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tinkamas švietimo įstaigų iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos metus;

tinkamas švietimo įstaigų iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti informaciją apie Europos metus
  , ugdyti jaunesniosios kartos sąmoningumą irpropaguoti kovos su skurdu principus;

Paaiškinimas

Atsakomybės pasidalijimas skatinamas veiksmais, kurias siekiama aktyvesnio visų visuomenės grupių, ypač jaunųjų kartų, dalyvavimo, kad būtų veiksmingiau taikomas Lisabonos sutarties 149 straipsnis, kurio tikslas — „skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime“.

11 pakeitimas

Priedas

3.   Kiti veiksmai

1 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| apklausos ir tyrimai Bendrijos mastu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams, jų veiksmingumą, poveikį ir ilgalaikę stebėseną bei teikti ataskaitas šiose srityse. Skatinant pasiekti naują sutarimą dėl politinių sprendimų, į vieną iš šių apklausų bus įtraukti klausimai, kuriais teiraujamasi visuomenės nuomonės apie skurdo ir socialinės atskirties prevencijos bei kovos su jais politiką, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, taip pat apie galimą ES vaidmenį kovoje su skurdu ir atskirtimi. Šie veiksmai bus vykdomi 2009 metais, kad jų rezultatus būtų galima pristatyti Europos metų pradžios konferencijoje; | apklausos ir tyrimai Bendrijos mastu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams, jų veiksmingumą, poveikį ir ilgalaikę stebėseną bei teikti ataskaitas šiose srityse. Skatinant pasiekti naują
  didesnio masto bendrą sutarimą dėl politinių sprendimų, į vieną iš šių apklausų bus įtraukti klausimai, kuriais teiraujamasi visuomenės nuomonės apie skurdo ir socialinės atskirties prevencijos bei kovos su jais politiką, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, taip pat apie galimą Sąjungos vaidmenį, kurį ji įsipareigoja atlikti kovoje su skurdu ir atskirtimi. Šie veiksmai bus vykdomi 2009 metais, kad jų rezultatus būtų galima pristatyti Europos metų pradžios konferencijoje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

apklausos ir tyrimai Bendrijos mastu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams, jų veiksmingumą, poveikį ir ilgalaikę stebėseną bei teikti ataskaitas šiose srityse. Skatinant pasiekti naują sutarimą dėl politinių sprendimų, į vieną iš šių apklausų bus įtraukti klausimai, kuriais teiraujamasi visuomenės nuomonės apie skurdo ir socialinės atskirties prevencijos bei kovos su jais politiką, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, taip pat apie galimą ES vaidmenį kovoje su skurdu ir atskirtimi. Šie veiksmai bus vykdomi 2009 metais, kad jų rezultatus būtų galima pristatyti Europos metų pradžios konferencijoje;

apklausos ir tyrimai Bendrijos mastu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos metams, jų veiksmingumą, poveikį ir ilgalaikę stebėseną bei teikti ataskaitas šiose srityse. Skatinant pasiekti naują
  didesnio masto bendrą sutarimą dėl politinių sprendimų, į vieną iš šių apklausų bus įtraukti klausimai, kuriais teiraujamasi visuomenės nuomonės apie skurdo ir socialinės atskirties prevencijos bei kovos su jais politiką, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, taip pat apie galimą Sąjungos vaidmenį, kurį ji įsipareigoja atlikti kovoje su skurdu ir atskirtimi. Šie veiksmai bus vykdomi 2009 metais, kad jų rezultatus būtų galima pristatyti Europos metų pradžios konferencijoje;

Paaiškinimas

Svarbu aiškiai ir ryžtingai priminti, kad Sąjunga yra įsipareigojusi imtis priemonių, kuriomis būtų aktyviai keičiamas Europos piliečių požiūris į skurdą ir socialinę atskirtį.

12 pakeitimas

Priedas

3.   Kiti veiksmai

2 įtrauka

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| bendradarbiavimas su privačiu sektoriumi, transliuotojais ir kitais žiniasklaidos atstovais kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos metus, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama ilgalaikio dialogo socialiniais klausimais; | bendradarbiavimas su privačiu sektoriumi, transliuotojais ir kitais žiniasklaidos atstovais kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos metus, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama plėtoti ilgalaikį dialogą socialiniais klausimais; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

bendradarbiavimas su privačiu sektoriumi, transliuotojais ir kitais žiniasklaidos atstovais kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos metus, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama ilgalaikio dialogo socialiniais klausimais;

bendradarbiavimas su privačiu sektoriumi, transliuotojais ir kitais žiniasklaidos atstovais kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos metus, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama plėtoti ilgalaikį dialogą socialiniais klausimais;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

13 pakeitimas

Priedas

II.   BENDRAS VEIKSMŲ FINANSAVIMAS NACIONALINIU LYGMENIU

7 f punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybės tarnautojų, socialinių partnerių, žiniasklaidos, NVO atstovų ir kitų dalyvių mokymo galimybes, siekiant pagilinti jų žinias apie skurdo ir socialinės atskirties reiškinį, Europos ir nacionalinę socialinės įtraukties politiką bei įvairias taikomas politikos priemones, sustiprinti jų gebėjimą spręsti su skurdu susijusius klausimus ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi; | Nacionalinio, regionų ir vietos
  ,
  lygmens valstybės tarnautojų, socialinių partnerių, žiniasklaidos, NVO atstovų ir kitų dalyvių mokymus
  galimybes, siekiant pagilinti jų žinias apie skurdo ir socialinės atskirties reiškinį, Europos ir nacionalinę socialinės įtraukties politiką bei įvairias taikomas politikos priemones, sustiprinti jų gebėjimą spręsti su skurdu susijusius klausimus ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

valstybės tarnautojų, socialinių partnerių, žiniasklaidos, NVO atstovų ir kitų dalyvių mokymo galimybes, siekiant pagilinti jų žinias apie skurdo ir socialinės atskirties reiškinį, Europos ir nacionalinę socialinės įtraukties politiką bei įvairias taikomas politikos priemones, sustiprinti jų gebėjimą spręsti su skurdu susijusius klausimus ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi;

Nacionalinio, regionų ir vietos
  ,
  lygmens valstybės tarnautojų, socialinių partnerių, žiniasklaidos, NVO atstovų ir kitų dalyvių mokymus
  galimybes, siekiant pagilinti jų žinias apie skurdo ir socialinės atskirties reiškinį, Europos ir nacionalinę socialinės įtraukties politiką bei įvairias taikomas politikos priemones, sustiprinti jų gebėjimą spręsti su skurdu susijusius klausimus ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi;

Paaiškinimas

Vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenka didžiulė atsakomybė rengti, finansuoti ir administruoti įvairių sričių politiką, kuria siekiama užtikrinti atskirtį patiriančių asmenų integraciją. Todėl svarbu užtikrinti, kad minėto lygmens valstybės tarnautojai būtų pasirengę šias užduotis atlikti.

14 pakeitimas

Priedas

V.   EUROPOS METŲ VEIKLOS PRIORITETAI

2 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgiant į atliktą analizę ir nustatytus prioritetus Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje, Europos metų pagrindinės temos turėtų būti šios:






  — | vaikų skurdas ir iš kartos į kartą pereinantis skurdas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atsižvelgiant į atliktą analizę ir nustatytus prioritetus Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje, Europos metų pagrindinės temos turėtų būti šios:

—

vaikų skurdas ir iš kartos į kartą pereinantis skurdas;

| — | įtraukioji darbo rinka; |
| --- | --- |

—

įtraukioji darbo rinka;

| — | švietimo ir mokymo sistemos trūkumai, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos trūkumai, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą;

| — | skurdo reiškinio lyčių aspektas; |
| --- | --- |

—

skurdo reiškinio lyčių aspektas;

| — | galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą; |
| --- | --- |

—

galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą;

| — | diskriminacijos panaikinimas, imigrantų integracijos ir etninių mažumų socialinės įtraukties bei integracijos į darbo rinką skatinimas; |
| --- | --- |

—

diskriminacijos panaikinimas, imigrantų integracijos ir etninių mažumų socialinės įtraukties bei integracijos į darbo rinką skatinimas;

| — | neįgaliųjų asmenų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikių tenkinimas. |
| --- | --- |

—

neįgaliųjų asmenų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikių tenkinimas.

Atsižvelgiant į atliktą analizę ir nustatytus prioritetus Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje, Europos metų pagrindinės temos turėtų būti šios:

| — | vaikų skurdas ir iš kartos į kartą pereinantis skurdas; |
| --- | --- |

—

vaikų skurdas ir iš kartos į kartą pereinantis skurdas;

| — | pagyvenę asmenys; |
| --- | --- |

—

pagyvenę asmenys;

| — | aktyvi, kompleksinė veikla; |
| --- | --- |

—

aktyvi, kompleksinė veikla;

| — | įtraukioji darbo rinka; |
| --- | --- |

—

įtraukioji darbo rinka;

| — | švietimo ir mokymo sistemos trūkumai, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos trūkumai, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą;

| — | skurdo reiškinio lyčių aspektas; |
| --- | --- |

—

skurdo reiškinio lyčių aspektas;

| — | galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą; |
| --- | --- |

—

galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą;

| — | diskriminacijos panaikinimas, imigrantų integracijos,
  ir etninių ir religinių mažumų bei pabėgėlių socialinės įtraukties bei integracijos į darbo rinką skatinimas; |
| --- | --- |

—

diskriminacijos panaikinimas, imigrantų integracijos,
  ir etninių ir religinių mažumų bei pabėgėlių socialinės įtraukties bei integracijos į darbo rinką skatinimas;

| — | neįgaliųjų asmenų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikių tenkinimas. |
| --- | --- |

—

neįgaliųjų asmenų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikių tenkinimas.

Paaiškinimas

Skurdą visų pirma patiria pagyvenę asmenys, pabėgėliai, religinės mažumos. Kad užtikrintume lygias dalyvavimo politiniame ir socialiniame gyvenime galimybes, svarbu skatinti šių grupių integracijos priemones.

15 pakeitimas

Priedas

5.   YPATYBĖS IR TIKSLAI

5.3.   Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos metai turėtų paskatinti diskusijas ir sukurti sprendimus, užtikrinančius prasmingą asmenų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, dalyvavimą visuomeniniame gyvenime; organizacijų, kuriose jie dalyvauja, stiprėjimą; patikimesnių sistemų, užtikrinančių šių asmenų dalyvavimą veikloje, kuria siekiama padaryti lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo, kūrimą. Tai padės pasiekti didesnį realų atviro koordinavimo metodo poveikį. | Europos metai turėtų paskatinti diskusijas ir sukurti sprendimus, užtikrinančius asmenų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, integraciją ir prasmingą dalyvavimą visuomeniniame gyvenime; organizacijų, kuriose jie dalyvauja, stiprinimą ir sąlygų veiksmingoms priemonėms, kuriomis visuomenei būtų suteikta daugiau įgaliojimų, sudarymą; patikimesnių struktūrų, užtikrinančių šių asmenų dalyvavimą veikloje, kuria siekiama padaryti lemiamą poveikį skurdo išnykimui, kūrimą. Tai padės pasiekti didesnį realų atviro koordinavimo metodo poveikį žemiausiame lygmenyje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos metai turėtų paskatinti diskusijas ir sukurti sprendimus, užtikrinančius prasmingą asmenų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, dalyvavimą visuomeniniame gyvenime; organizacijų, kuriose jie dalyvauja, stiprėjimą; patikimesnių sistemų, užtikrinančių šių asmenų dalyvavimą veikloje, kuria siekiama padaryti lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo, kūrimą. Tai padės pasiekti didesnį realų atviro koordinavimo metodo poveikį.

Europos metai turėtų paskatinti diskusijas ir sukurti sprendimus, užtikrinančius asmenų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, integraciją ir prasmingą dalyvavimą visuomeniniame gyvenime; organizacijų, kuriose jie dalyvauja, stiprinimą ir sąlygų veiksmingoms priemonėms, kuriomis visuomenei būtų suteikta daugiau įgaliojimų, sudarymą; patikimesnių struktūrų, užtikrinančių šių asmenų dalyvavimą veikloje, kuria siekiama padaryti lemiamą poveikį skurdo išnykimui, kūrimą. Tai padės pasiekti didesnį realų atviro koordinavimo metodo poveikį žemiausiame lygmenyje.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

2008 m. birželio 18 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/15

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė — Naujas postūmis teritoriniam bendradarbiavimui europoje

(2008/C 257/03)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia būtinybę sparčiai ir nuosekliai taikyti reglamentą visoje Sąjungos teritorijoje atsižvelgiant į naujos priemonės europinį pobūdį; |
| --- | --- |

—

pabrėžia būtinybę sparčiai ir nuosekliai taikyti reglamentą visoje Sąjungos teritorijoje atsižvelgiant į naujos priemonės europinį pobūdį;

| — | pabrėžia, kad ETBG, nustatydama Bendrijos teisinę struktūrą teritoriniam įvairių lygių dviejų ar daugiau valstybių narių institucijų bendradarbiavimui, gali suteikti postūmį horizontaliam Europos lygmens integracijos procesui, grindžiamam subsidiarumo ir artumo piliečiams principais; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad ETBG, nustatydama Bendrijos teisinę struktūrą teritoriniam įvairių lygių dviejų ar daugiau valstybių narių institucijų bendradarbiavimui, gali suteikti postūmį horizontaliam Europos lygmens integracijos procesui, grindžiamam subsidiarumo ir artumo piliečiams principais;

| — | pabrėžia, kad įvairių institucinių lygių dalyvavimas vienoje bendradarbiavimo struktūroje atveria galimybes naujoms daugialygmenio valdymo formoms, leidžia vietos ir regionų valdžios institucijoms Europoje imtis svarbaus vaidmens, skatinančio rengti ir įgyvendinti įvairių sričių Europos politiką ir prisidėti prie atviresnio, leidžiančio dalyvauti, demokratiškesnio, atsakingesnio ir skaidresnio valdymo Europoje; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad įvairių institucinių lygių dalyvavimas vienoje bendradarbiavimo struktūroje atveria galimybes naujoms daugialygmenio valdymo formoms, leidžia vietos ir regionų valdžios institucijoms Europoje imtis svarbaus vaidmens, skatinančio rengti ir įgyvendinti įvairių sričių Europos politiką ir prisidėti prie atviresnio, leidžiančio dalyvauti, demokratiškesnio, atsakingesnio ir skaidresnio valdymo Europoje;

| — | patvirtina ketinimą atlikti svarbų vaidmenį informuojant apie ETBG priemonę ir ją propaguojant: imantis politinės mobilizacijos, komunikacijos iniciatyvų, kuriant tinklus, skirtus patirčiai bei geriausios praktikos pavyzdžiams keistis, bei vykdant tyrimus; |
| --- | --- |

—

patvirtina ketinimą atlikti svarbų vaidmenį informuojant apie ETBG priemonę ir ją propaguojant: imantis politinės mobilizacijos, komunikacijos iniciatyvų, kuriant tinklus, skirtus patirčiai bei geriausios praktikos pavyzdžiams keistis, bei vykdant tyrimus;

| — | ragina Europos Komisiją būsimoje žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos Europoje pateikti svarstymus dėl ETBG. |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją būsimoje žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos Europoje pateikti svarstymus dėl ETBG.

| Pranešėja | : | Mercedes Bresso (IT/ESP), Pjedmonto regiono pirmininkė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Mercedes Bresso (IT/ESP), Pjedmonto regiono pirmininkė

REGIONŲ KOMITETAS

Iššūkiai ir Europos integracijos būtinybė

| 1. | ypač džiaugiasi Reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) priėmimu; tai yra veiksmingas atsakas į būtinybę gilinti Europos integraciją paisant regionų įvairovės ir pritaikant dabartinius valdymo sprendimus būsimiems Europos iššūkiams; |
| --- | --- |

1.

ypač džiaugiasi Reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) priėmimu; tai yra veiksmingas atsakas į būtinybę gilinti Europos integraciją paisant regionų įvairovės ir pritaikant dabartinius valdymo sprendimus būsimiems Europos iššūkiams;

| 2. | supranta, kad ateityje Europos Sąjungos laukia esminiai pokyčiai, pavyzdžiui pakanka paminėti 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, neseniai išsiplėtusią Šengeno erdvę įtraukiant devynias naujas valstybes, 2008 m. pradžioje Kipre ir Maltoje įvestą eurą bei šiuo metu persvarstomą biudžetą; |
| --- | --- |

2.

supranta, kad ateityje Europos Sąjungos laukia esminiai pokyčiai, pavyzdžiui pakanka paminėti 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, neseniai išsiplėtusią Šengeno erdvę įtraukiant devynias naujas valstybes, 2008 m. pradžioje Kipre ir Maltoje įvestą eurą bei šiuo metu persvarstomą biudžetą;

| 3. | džiaugiasi iš esmės tuo, kad naująja Lisabonos sutartimi teritorinė sanglauda įtraukiama į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje išdėstytus ES tikslus ir joje pripažįstama, jog ypatingas dėmesys turi būti skiriamas pasienio regionams. Tai aiškus pripažinimas, kad formuojant Sąjungos politiką būtina skatinti darnų ir išlaikantį pusiausvyrą policentrinės Europos teritorijos vystymą. RK ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos lygio priemonių ir veiklos sričių, kurios ateityje būtų įgyvendinamos pagal šį tikslą. |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi iš esmės tuo, kad naująja Lisabonos sutartimi teritorinė sanglauda įtraukiama į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje išdėstytus ES tikslus ir joje pripažįstama, jog ypatingas dėmesys turi būti skiriamas pasienio regionams. Tai aiškus pripažinimas, kad formuojant Sąjungos politiką būtina skatinti darnų ir išlaikantį pusiausvyrą policentrinės Europos teritorijos vystymą. RK ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos lygio priemonių ir veiklos sričių, kurios ateityje būtų įgyvendinamos pagal šį tikslą.

| 4. | pripažįsta, kad Europos Sąjungos ir jos teritorijų ateitis priklausys nuo to, ar pavyks pasiekti didesnės sanglaudos politikos ir strategijų, skirtų konkurencingumui stiprinti, sinergijos, bei sektorinės politikos vystymo, kuri padeda (ypač nepalankiausias sąlygas turintiems regionams) priimti globalizacijos iššūkius taikant pasienio, tarpvalstybinius ir tarpregioninius metodus; pažymi, kad pasienio, tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas jau yra sukūręs ir toliau kuria pridėtinę vertę, būtent pridėtinę europinę, politinę, institucinę, ekonominę ir socialinę bei kultūrinę vertę; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad Europos Sąjungos ir jos teritorijų ateitis priklausys nuo to, ar pavyks pasiekti didesnės sanglaudos politikos ir strategijų, skirtų konkurencingumui stiprinti, sinergijos, bei sektorinės politikos vystymo, kuri padeda (ypač nepalankiausias sąlygas turintiems regionams) priimti globalizacijos iššūkius taikant pasienio, tarpvalstybinius ir tarpregioninius metodus; pažymi, kad pasienio, tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas jau yra sukūręs ir toliau kuria pridėtinę vertę, būtent pridėtinę europinę, politinę, institucinę, ekonominę ir socialinę bei kultūrinę vertę;

| 5. | primena, kad teritorinė sanglauda yra svarbiausias Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės punktas. Tai rodo, jog teritorinei dimensijai ateityje būtina suteikti svarbesnį vaidmenį Europos sanglaudos politikoje ir kitose Bendrijos politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

primena, kad teritorinė sanglauda yra svarbiausias Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės punktas. Tai rodo, jog teritorinei dimensijai ateityje būtina suteikti svarbesnį vaidmenį Europos sanglaudos politikoje ir kitose Bendrijos politikos srityse;

| 6. | mano, kad teritorinė sanglauda yra esminis veiksnys siekiant ekonominio augimo ir solidarumo tikslų bei kuriant didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kurios tikslas — visiškas užimtumas, socialinė pažanga ir tvarus vystymasis; |
| --- | --- |

6.

mano, kad teritorinė sanglauda yra esminis veiksnys siekiant ekonominio augimo ir solidarumo tikslų bei kuriant didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kurios tikslas — visiškas užimtumas, socialinė pažanga ir tvarus vystymasis;

| 7. | patvirtina, kad teritorinė sanglauda taip pat gali stiprinti konkurencingumą ir tvarų Europos regionų vystymąsi kartu siekiant 2008 m. valstybių narių atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

7.

patvirtina, kad teritorinė sanglauda taip pat gali stiprinti konkurencingumą ir tvarų Europos regionų vystymąsi kartu siekiant 2008 m. valstybių narių atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų;

| 8. | mano, kad teritorinis bendradarbiavimas ir visų pirma pasienio bendradarbiavimas yra labai svarbūs Europos integracijai ir yra vienas iš ES politinių prioritetų, ir primena ypatingą minėto teritorinio bendradarbiavimo svarbą atokiausiems regionams, esantiems kituose žemynuose; |
| --- | --- |

8.

mano, kad teritorinis bendradarbiavimas ir visų pirma pasienio bendradarbiavimas yra labai svarbūs Europos integracijai ir yra vienas iš ES politinių prioritetų, ir primena ypatingą minėto teritorinio bendradarbiavimo svarbą atokiausiems regionams, esantiems kituose žemynuose;

| 9. | ragina Europos Komisiją būsimoje žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos Europoje pateikti svarstymus dėl ETBG; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją būsimoje žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos Europoje pateikti svarstymus dėl ETBG;

ETBG politinė ir strateginė reikšmė

| 10. | remia teritorinį bendradarbiavimą kaip svarbią sanglaudos politikos priemonę, skirtą konkrečioms vietos problemoms spręsti ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu bei aplinkosaugos požiūriu ypač svarbiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

10.

remia teritorinį bendradarbiavimą kaip svarbią sanglaudos politikos priemonę, skirtą konkrečioms vietos problemoms spręsti ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu bei aplinkosaugos požiūriu ypač svarbiuose sektoriuose;

| 11. | pabrėžia, kad teritorinis bendradarbiavimas yra tinkamas atsakas į būtinybę kuo geriau išlaikyti geografinę pusiausvyrą skirstant lėšas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad teritorinis bendradarbiavimas yra tinkamas atsakas į būtinybę kuo geriau išlaikyti geografinę pusiausvyrą skirstant lėšas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu,

| 12. | palankiai vertina faktą, kad sanglaudos politikoje teritorinis bendradarbiavimas 2007–2013 m. laikotarpiu gerokai išplečiamas:






  — | įtraukiant Bendrijos iniciatyvą INTERREG kaip pirmaeilį Europos sanglaudos politikos tikslą (3-asis tikslas); |
| --- | --- | --- |

12.

palankiai vertina faktą, kad sanglaudos politikoje teritorinis bendradarbiavimas 2007–2013 m. laikotarpiu gerokai išplečiamas:

—

įtraukiant Bendrijos iniciatyvą INTERREG kaip pirmaeilį Europos sanglaudos politikos tikslą (3-asis tikslas);

| — | teritorinio bendradarbiavimo priemones labiau nukreipiant į Lisabonos ir Geteborgo tikslus; |
| --- | --- |

—

teritorinio bendradarbiavimo priemones labiau nukreipiant į Lisabonos ir Geteborgo tikslus;

| — | stiprinant teritorinį bendradarbiavimą ir jo sąsajas su kitomis ES politikos sritimis pagal iniciatyvą „Regionai už ekonominius pokyčius“; |
| --- | --- |

—

stiprinant teritorinį bendradarbiavimą ir jo sąsajas su kitomis ES politikos sritimis pagal iniciatyvą „Regionai už ekonominius pokyčius“;

| — | stiprinant bendradarbiavimo struktūras, veiklos procedūras ir kapitalizavimo procesus iš dalies pasitelkiant ES-27 tinklų kūrimo programas (Urbact, Interact, Espon); |
| --- | --- |

—

stiprinant bendradarbiavimo struktūras, veiklos procedūras ir kapitalizavimo procesus iš dalies pasitelkiant ES-27 tinklų kūrimo programas (Urbact, Interact, Espon);

| 13. | mano, kad Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) yra svarbi teisinė priemonė vietos valdžios institucijų bendradarbiavimui Europoje stiprinti, kadangi nustato visai Bendrijai vienodas taisykles, tiesiogiai taikomas visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

13.

mano, kad Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) yra svarbi teisinė priemonė vietos valdžios institucijų bendradarbiavimui Europoje stiprinti, kadangi nustato visai Bendrijai vienodas taisykles, tiesiogiai taikomas visoms valstybėms narėms;

| 14. | mano, kad jos numatomas potencialas taip pat išaugs dėl tiesioginės sąsajos su Bendrijos acquis, kuri jai suteikia daugiau galios, ir tampa labiau tikėtina, jog ji sudarys teisės dalį; dėl šios sąsajos ji taps svaresnė bei dinamiškesnė nei tradicinės bendradarbiavimo priemonės; |
| --- | --- |

14.

mano, kad jos numatomas potencialas taip pat išaugs dėl tiesioginės sąsajos su Bendrijos acquis, kuri jai suteikia daugiau galios, ir tampa labiau tikėtina, jog ji sudarys teisės dalį; dėl šios sąsajos ji taps svaresnė bei dinamiškesnė nei tradicinės bendradarbiavimo priemonės;

| 15. | pabrėžia, kad ankstesni teisės aktai, kurie, beje, nauju reglamentu nebuvo panaikinti, dažnai kėlė neaiškumų; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad ankstesni teisės aktai, kurie, beje, nauju reglamentu nebuvo panaikinti, dažnai kėlė neaiškumų;

| 16. | džiaugiasi tuo, kad dauguma Europos Tarybos acquis pateiktų pakeitimų teritorinio bendradarbiavimo srityje buvo įtraukti į ETBG reglamentą. Iš tiesų pirmąkart teritorinių valdžios institucijų teisę plėtoti bendradarbiavimą už valstybės sienų pripažino Europos Taryba, būtent 1980 m. Europos konvencijoje dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų bei jos papildomuose 1995 m. ir 1998 m. protokoluose; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi tuo, kad dauguma Europos Tarybos acquis pateiktų pakeitimų teritorinio bendradarbiavimo srityje buvo įtraukti į ETBG reglamentą. Iš tiesų pirmąkart teritorinių valdžios institucijų teisę plėtoti bendradarbiavimą už valstybės sienų pripažino Europos Taryba, būtent 1980 m. Europos konvencijoje dėl pasienio bendradarbiavimo tarp teritorinių bendrijų ir valdžios organų bei jos papildomuose 1995 m. ir 1998 m. protokoluose;

| 17. | pažymi, kad ETBG yra priemonė, sukurianti naują europinę bendradarbiavimo struktūrą, kurios tikslas — spręsti įprastas teisines ir administracines problemas, kylančias vykdant ir administruojant keletą valstybių apimančias, pasienio, tarpvalstybines ir tarpregionines programas ir projektus bei sėkmingai sprendžiant teritorinio bendradarbiavimo klausimus apskritai; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad ETBG yra priemonė, sukurianti naują europinę bendradarbiavimo struktūrą, kurios tikslas — spręsti įprastas teisines ir administracines problemas, kylančias vykdant ir administruojant keletą valstybių apimančias, pasienio, tarpvalstybines ir tarpregionines programas ir projektus bei sėkmingai sprendžiant teritorinio bendradarbiavimo klausimus apskritai;

| 18. | pabrėžia, kad ETBG prisideda prie teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvų stabilumo ir saugumo, nes sukuriamos bendradarbiavimo grupės, kurioms suteikiamas juridinio asmens statusas bei lėšos, reikalingos projektams ir veiklai vykdyti — gaunant Bendrijos finansinį įnašą arba ne; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad ETBG prisideda prie teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvų stabilumo ir saugumo, nes sukuriamos bendradarbiavimo grupės, kurioms suteikiamas juridinio asmens statusas bei lėšos, reikalingos projektams ir veiklai vykdyti — gaunant Bendrijos finansinį įnašą arba ne;

| 19. | patvirtina, kad ETBG gali suteikti veiksmingą Bendrijos, valstybių regionų priemonių koordinavimo ir vykdymo platformą daugelyje ypač svarbių sričių, tokių kaip infrastruktūra, įmonių konkurencingumas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, profesinis mokymas, aplinkosauga ir rizikos prevencija, energetikos ir transporto tinklai, sveikatos apsauga ir socialinės paslaugos, tvarus ir policentrinis miestų vystymas; |
| --- | --- |

19.

patvirtina, kad ETBG gali suteikti veiksmingą Bendrijos, valstybių regionų priemonių koordinavimo ir vykdymo platformą daugelyje ypač svarbių sričių, tokių kaip infrastruktūra, įmonių konkurencingumas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, profesinis mokymas, aplinkosauga ir rizikos prevencija, energetikos ir transporto tinklai, sveikatos apsauga ir socialinės paslaugos, tvarus ir policentrinis miestų vystymas;

| 20. | primena, kad Europos programos, tokios kaip INTERREG, paskatino steigti daugelį struktūrų ir priimti sutartis bei susitarimus, skirtus formuoti keleto valstybių savivaldos institucijų bendradarbiavimą per sieną bei regioninį bendradarbiavimą bendrų interesų srityse; |
| --- | --- |

20.

primena, kad Europos programos, tokios kaip INTERREG, paskatino steigti daugelį struktūrų ir priimti sutartis bei susitarimus, skirtus formuoti keleto valstybių savivaldos institucijų bendradarbiavimą per sieną bei regioninį bendradarbiavimą bendrų interesų srityse;

| 21. | mano, kad ETBG gali tapti nauja galimybe suteikti euroregionams teisinę struktūrą ir juos nuosekliai vystyti. Pastaraisiais metais jie, kaip bendradarbiavimo priemonių dalis, labai prisidėjo stiprinant tikrą bendradarbiavimą daugelyje sričių, padedančių plėtoti kaimynystės ryšius, suartinant tautas, perduodant žinias ir keičiantis gerąja praktika; |
| --- | --- |

21.

mano, kad ETBG gali tapti nauja galimybe suteikti euroregionams teisinę struktūrą ir juos nuosekliai vystyti. Pastaraisiais metais jie, kaip bendradarbiavimo priemonių dalis, labai prisidėjo stiprinant tikrą bendradarbiavimą daugelyje sričių, padedančių plėtoti kaimynystės ryšius, suartinant tautas, perduodant žinias ir keičiantis gerąja praktika;

| 22. | pabrėžia, kad ETBG reglamentu nesiekiama panaikinti esamų euroregionų ar sukurti papildomą administracinę struktūrą, — tiesiog norima pasiūlyti patikimą transeuropinio teritorinio bendradarbiavimo formą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ETBG reglamentu nesiekiama panaikinti esamų euroregionų ar sukurti papildomą administracinę struktūrą, — tiesiog norima pasiūlyti patikimą transeuropinio teritorinio bendradarbiavimo formą;

| 23. | pabrėžia, kad ETBG — stipri decentralizuotą bendradarbiavimą įvairiose politikos srityse visoje Europos Sąjungoje skatinanti priemonė, siūlanti stabilias struktūras, galinčias paraginti piliečius dalyvauti veikloje ir kartu priimti sprendimus, kurie bus iki galo įgyvendinti ir netgi peraugs į ilgalaikį strateginį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad ETBG — stipri decentralizuotą bendradarbiavimą įvairiose politikos srityse visoje Europos Sąjungoje skatinanti priemonė, siūlanti stabilias struktūras, galinčias paraginti piliečius dalyvauti veikloje ir kartu priimti sprendimus, kurie bus iki galo įgyvendinti ir netgi peraugs į ilgalaikį strateginį bendradarbiavimą;

| 24. | mano, kad ETBG gali ir turi būti pagrindine darbo priemone, pagerinančia prieigą prie paskolų rinkos siekiant finansuoti skirtingų ES teritorijų infrastruktūrą arba visuotinės svarbos paslaugas, kurios savo ruožtu duos pajamų gerai šių priemonių finansinei būklei užtikrinti; |
| --- | --- |

24.

mano, kad ETBG gali ir turi būti pagrindine darbo priemone, pagerinančia prieigą prie paskolų rinkos siekiant finansuoti skirtingų ES teritorijų infrastruktūrą arba visuotinės svarbos paslaugas, kurios savo ruožtu duos pajamų gerai šių priemonių finansinei būklei užtikrinti;

| 25. | pabrėžia, kad viena iš priemonių, kurią reikia įgyvendinti Bendrijos lygiu, tai skatinti naudotis ETBG kaip pirmaeile bendradarbiavimo priemone dėl didelės supaprastinto politikos, planų ir bendradarbiavimo projektų valdymo teikiamos naudos ir platesnio geresnės administracinės praktikos naudojimo ES; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad viena iš priemonių, kurią reikia įgyvendinti Bendrijos lygiu, tai skatinti naudotis ETBG kaip pirmaeile bendradarbiavimo priemone dėl didelės supaprastinto politikos, planų ir bendradarbiavimo projektų valdymo teikiamos naudos ir platesnio geresnės administracinės praktikos naudojimo ES;

| 26. | mano, kad ETBG priemonės priėmimas gali ne tik prisidėti prie nuoseklesnės ir veiksmingesnės jau esamų bendradarbiavimo struktūrų veiklos siekiant racionaliau ir tikslingiau paskirstyti lėšas, bet ir pagerinti pasiektų rezultatų kokybę. |
| --- | --- |

26.

mano, kad ETBG priemonės priėmimas gali ne tik prisidėti prie nuoseklesnės ir veiksmingesnės jau esamų bendradarbiavimo struktūrų veiklos siekiant racionaliau ir tikslingiau paskirstyti lėšas, bet ir pagerinti pasiektų rezultatų kokybę.

| 27. | patvirtina, kad ETBG gali iš esmės prisidėti prie veiksmingesnio lėšų skirstymo ir administravimo, nes joje visapusiškai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos bei teritorinio lygmens socialiniai ir ekonominiai suinteresuoti subjektai; |
| --- | --- |

27.

patvirtina, kad ETBG gali iš esmės prisidėti prie veiksmingesnio lėšų skirstymo ir administravimo, nes joje visapusiškai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos bei teritorinio lygmens socialiniai ir ekonominiai suinteresuoti subjektai;

| 28. | pabrėžia, kad ETBG, nustatydama Bendrijos teisinę struktūrą teritoriniam įvairių lygių dviejų ar daugiau valstybių narių institucijų bendradarbiavimui, gali suteikti postūmį horizontaliam Europos lygmens integracijos procesui, grindžiamam subsidiarumo ir artumo piliečiams principais; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad ETBG, nustatydama Bendrijos teisinę struktūrą teritoriniam įvairių lygių dviejų ar daugiau valstybių narių institucijų bendradarbiavimui, gali suteikti postūmį horizontaliam Europos lygmens integracijos procesui, grindžiamam subsidiarumo ir artumo piliečiams principais;

| 29. | pastebi, kad ETBG leidžia vietos ir regionų valdžios institucijoms Europoje imtis svarbaus vaidmens, skatinančio rengti ir įgyvendinti įvairių sričių Europos politiką ir prisidėti prie atviresnio, leidžiančio dalyvauti, demokratiškesnio, atsakingesnio ir skaidresnio valdymo Europoje; |
| --- | --- |

29.

pastebi, kad ETBG leidžia vietos ir regionų valdžios institucijoms Europoje imtis svarbaus vaidmens, skatinančio rengti ir įgyvendinti įvairių sričių Europos politiką ir prisidėti prie atviresnio, leidžiančio dalyvauti, demokratiškesnio, atsakingesnio ir skaidresnio valdymo Europoje;

| 30. | pabrėžia, kad įvairių institucinių lygių dalyvavimas vienoje bendradarbiavimo struktūroje atveria galimybes naujoms daugialygmenio valdymo formoms, o dalyviai pagal savo įgaliojimus prisideda prie bendros projekto sėkmės; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad įvairių institucinių lygių dalyvavimas vienoje bendradarbiavimo struktūroje atveria galimybes naujoms daugialygmenio valdymo formoms, o dalyviai pagal savo įgaliojimus prisideda prie bendros projekto sėkmės;

Įsipareigojimas taikyti Reglamentą Bendrijos dvasia

| 31. | nurodo, kad reglamento forma užtikrina visose valstybėse narėse vienodą teritorinio bendradarbiavimo reguliavimą ir sumažina dėl daugybės įvairių taisyklių atsirandančius skirtumus, pirmą kartą bus taikoma bendra tokios plačios geografinės apimties priemonė; |
| --- | --- |

31.

nurodo, kad reglamento forma užtikrina visose valstybėse narėse vienodą teritorinio bendradarbiavimo reguliavimą ir sumažina dėl daugybės įvairių taisyklių atsirandančius skirtumus, pirmą kartą bus taikoma bendra tokios plačios geografinės apimties priemonė;

| 32. | mano, kad reglamento įgyvendinimą reikia tinkamai koordinuoti, kad skirtingi teisės aktai, kuriuos rengia valstybės narės Reglamentui (EB) 1082/2006 įgyvendinti, derėtų tarpusavyje ir nesukurtų kliūčių; |
| --- | --- |

32.

mano, kad reglamento įgyvendinimą reikia tinkamai koordinuoti, kad skirtingi teisės aktai, kuriuos rengia valstybės narės Reglamentui (EB) 1082/2006 įgyvendinti, derėtų tarpusavyje ir nesukurtų kliūčių;

| 33. | pabrėžia būtinybę sparčiai ir nuosekliai taikyti Reglamentą visoje Sąjungos teritorijoje atsižvelgiant į naujos priemonės europinį pobūdį; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia būtinybę sparčiai ir nuosekliai taikyti Reglamentą visoje Sąjungos teritorijoje atsižvelgiant į naujos priemonės europinį pobūdį;

| 34. | pabrėžia, kad svarbu, laikantis Reglamento dėl ETBG preambulėje išdėstytų procedūrų, tinkamiausiais būdais nedelsiant įtraukti trečiąsias šalis į šios naujos Bendrijos priemonės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu, laikantis Reglamento dėl ETBG preambulėje išdėstytų procedūrų, tinkamiausiais būdais nedelsiant įtraukti trečiąsias šalis į šios naujos Bendrijos priemonės įgyvendinimą;

| 35. | pastebi, kad kai kurios valstybės narės jau priėmė Reglamento įgyvendinimo nuostatas, tačiau pasilieka teisę šias priemones nuodugniai išnagrinėti ir įvertinti, ar jos atitinka taisyklių suderinimo ir teritorinio bendradarbiavimo skatinimo tikslus; |
| --- | --- |

35.

pastebi, kad kai kurios valstybės narės jau priėmė Reglamento įgyvendinimo nuostatas, tačiau pasilieka teisę šias priemones nuodugniai išnagrinėti ir įvertinti, ar jos atitinka taisyklių suderinimo ir teritorinio bendradarbiavimo skatinimo tikslus;

| 36. | apgailestauja, kad dauguma valstybių narių dar nepasirūpino reglamento įgyvendinimo nuostatų priėmimu, ir ragina atsakingas institucijas tai nedelsiant atlikti ir nedaryti kliūčių ir neužkrauti papildomos biurokratinės naštos ETBG steigti ir joms veikti visu pajėgumu; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja, kad dauguma valstybių narių dar nepasirūpino reglamento įgyvendinimo nuostatų priėmimu, ir ragina atsakingas institucijas tai nedelsiant atlikti ir nedaryti kliūčių ir neužkrauti papildomos biurokratinės naštos ETBG steigti ir joms veikti visu pajėgumu;

| 37. | pabrėžia, kad ETBG buvo sukurta iš dalies tam, kad supaprastintų teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvų valdymo ir vykdymo procedūras, ir todėl kiekvienoje valstybėje narėje reikia plataus nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo atitinkamoje jų kompetencijos srityje; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad ETBG buvo sukurta iš dalies tam, kad supaprastintų teritorinio bendradarbiavimo iniciatyvų valdymo ir vykdymo procedūras, ir todėl kiekvienoje valstybėje narėje reikia plataus nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo atitinkamoje jų kompetencijos srityje;

| 38. | todėl mano, kad tiesioginis regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, valstybių narių bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turi lemiamą reikšmę; |
| --- | --- |

38.

todėl mano, kad tiesioginis regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, valstybių narių bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turi lemiamą reikšmę;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad ETBG reglamentu į Bendrijos teisę įvedama nauja juridinio asmens kategorija, kuriam, nepaisant reikšmingų nuorodų į atskirų valstybių teisę laikantis tiesioginio taikymo ir tiesioginio veiksmingumo principų skirtingose valstybėse narėse turi būti iš esmės taikomos vienodos nuostatos; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad ETBG reglamentu į Bendrijos teisę įvedama nauja juridinio asmens kategorija, kuriam, nepaisant reikšmingų nuorodų į atskirų valstybių teisę laikantis tiesioginio taikymo ir tiesioginio veiksmingumo principų skirtingose valstybėse narėse turi būti iš esmės taikomos vienodos nuostatos;

| 40. | nurodo, kad Reglamento 2 straipsnyje nustatoma tiksli hierarchija, pagal kurią ne tik Bendrijos teisė, bet ir besikuriančių ETBG susitarimų ir įstatų nuostatos turi viršenybę prieš valstybės, kurioje įsikurs ETBG, teisę, tačiau viršenybės principas taikomas tik srityse, kurių Reglamentas neapima arba apima tik iš dalies; |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad Reglamento 2 straipsnyje nustatoma tiksli hierarchija, pagal kurią ne tik Bendrijos teisė, bet ir besikuriančių ETBG susitarimų ir įstatų nuostatos turi viršenybę prieš valstybės, kurioje įsikurs ETBG, teisę, tačiau viršenybės principas taikomas tik srityse, kurių Reglamentas neapima arba apima tik iš dalies;

| 41. | pabrėžia, kad Reglamento nuostatos, kuriose nedaromos nuorodos į nacionalinę teisę, tiesiogiai taikomos kiekvienu ETBG įsteigimo atveju; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad Reglamento nuostatos, kuriose nedaromos nuorodos į nacionalinę teisę, tiesiogiai taikomos kiekvienu ETBG įsteigimo atveju;

| 42. | mano, kad Reglamentu potencialiems ETBG nariams iš mažiausiai dviejų skirtingų valstybių narių suteikiama teisė, kuria gali būti pasinaudota nedelsiant, įkurti ETBG laikantis reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

42.

mano, kad Reglamentu potencialiems ETBG nariams iš mažiausiai dviejų skirtingų valstybių narių suteikiama teisė, kuria gali būti pasinaudota nedelsiant, įkurti ETBG laikantis reglamento nuostatų;

| 43. | primena, kad valstybės narės, neįvykdžiusios įsipareigojimo priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas, menkina ETBG koncepcijos potencialą, todėl Komitetas prašo Europos Komisiją paraginti valstybes nares įvykdyti savo įsipareigojimus šioje srityje; |
| --- | --- |

43.

primena, kad valstybės narės, neįvykdžiusios įsipareigojimo priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas, menkina ETBG koncepcijos potencialą, todėl Komitetas prašo Europos Komisiją paraginti valstybes nares įvykdyti savo įsipareigojimus šioje srityje;

| 44. | yra įsitikinęs, jog Europos Komisija atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant ETBG veikimą visu pajėgumu, atitinkantį tikrąją reglamento dvasią; |
| --- | --- |

44.

yra įsitikinęs, jog Europos Komisija atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant ETBG veikimą visu pajėgumu, atitinkantį tikrąją reglamento dvasią;

| 45. | ragina Europos Komisiją skatinti valstybes nares priimti reikiamas įgyvendinimo nuostatas, taip pat deramai remti atsakingas pavienių valstybių įstaigas pateikiant joms gaires, aiškinimo kriterijus bei techninius nurodymus. Komisija galėtų pasinaudoti darbais, kuriuos atliko RK įsteigta ETBG ekspertų grupė; |
| --- | --- |

45.

ragina Europos Komisiją skatinti valstybes nares priimti reikiamas įgyvendinimo nuostatas, taip pat deramai remti atsakingas pavienių valstybių įstaigas pateikiant joms gaires, aiškinimo kriterijus bei techninius nurodymus. Komisija galėtų pasinaudoti darbais, kuriuos atliko RK įsteigta ETBG ekspertų grupė;

| 46. | tikisi, kad Europos Komisija, jei ir toliau nebus imtasi veiksmų, apsvarstys galimybę pradėti sutarties pažeidimo procedūrą prieš tas valstybes nares, kurios be priežasties neįvykdė įsipareigojimų priimti priemones, būtinas reglamentui įgyvendinti; |
| --- | --- |

46.

tikisi, kad Europos Komisija, jei ir toliau nebus imtasi veiksmų, apsvarstys galimybę pradėti sutarties pažeidimo procedūrą prieš tas valstybes nares, kurios be priežasties neįvykdė įsipareigojimų priimti priemones, būtinas reglamentui įgyvendinti;

ETBG propagavimas

| 47. | mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes galima propaguoti pasitelkiant konkrečias Bendrijos informacines ir mokymo priemones bei bet kurias kitas tinkamas priemones, įskaitant teisines, ekonomines ir finansines paskatas; |
| --- | --- |

47.

mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes galima propaguoti pasitelkiant konkrečias Bendrijos informacines ir mokymo priemones bei bet kurias kitas tinkamas priemones, įskaitant teisines, ekonomines ir finansines paskatas;

| 48. | mano, kad pagrindines ekonomines ir finansines paskatas galima suskirstyti į dvi kategorijas. Pirmajai kategorijai reikėtų numatyti konkrečią programą, finansuojamą bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo. |
| --- | --- |

48.

mano, kad pagrindines ekonomines ir finansines paskatas galima suskirstyti į dvi kategorijas. Pirmajai kategorijai reikėtų numatyti konkrečią programą, finansuojamą bendrijos lėšomis ir tinkamą ERPF finansavimui, kuri prisidėtų prie naujos ETBG sukūrimo ex nihilo arba būsimų bendradarbiavimo projektų, įgyvendinamų pagal įprastus modelius, pakeitimo.

| 49. | mano, kad antrajai ekonominių finansinių paskatų kategorijai reikėtų Komisijos skelbiamo konkurso, į kurio sąlygas reikėtų įtraukti didesnio veiksmingumo kriterijų vertinant projektus, pateiktus siekiant įsteigti ETBG, ir tvarumo prognozę, kai projektas baigiamas. Tai padėtų ugdyti trumpalaikę ir vidutinės trukmės institucinę bendradarbiavimo kultūrą, kuria remiantis būtų ieškoma naujų finansavimo šaltinių papildomai prie Bendrijos biudžeto lėšų. |
| --- | --- |

49.

mano, kad antrajai ekonominių finansinių paskatų kategorijai reikėtų Komisijos skelbiamo konkurso, į kurio sąlygas reikėtų įtraukti didesnio veiksmingumo kriterijų vertinant projektus, pateiktus siekiant įsteigti ETBG, ir tvarumo prognozę, kai projektas baigiamas. Tai padėtų ugdyti trumpalaikę ir vidutinės trukmės institucinę bendradarbiavimo kultūrą, kuria remiantis būtų ieškoma naujų finansavimo šaltinių papildomai prie Bendrijos biudžeto lėšų.

| 50. | kalbant apie teisines priemones, kurių reikia imtis, kad institucija sėkmingai veiktų visoje ES, pagrindinę atsakomybę turėtų prisiimti Komisija su Regionų komiteto teikiama technine pagalba; |
| --- | --- |

50.

kalbant apie teisines priemones, kurių reikia imtis, kad institucija sėkmingai veiktų visoje ES, pagrindinę atsakomybę turėtų prisiimti Komisija su Regionų komiteto teikiama technine pagalba;

| 51. | siūlo Europos Komisijai aktyviau imtis vidaus informavimo priemonių, skirtų jos generaliniams direktoratams, kad įgyvendinant Europos Sąjungos sektorinę politiką būtų skleidžiama informacija apie ETBG priemonę; |
| --- | --- |

51.

siūlo Europos Komisijai aktyviau imtis vidaus informavimo priemonių, skirtų jos generaliniams direktoratams, kad įgyvendinant Europos Sąjungos sektorinę politiką būtų skleidžiama informacija apie ETBG priemonę;

| 52. | yra pasirengęs bendradarbiauti su institucijomis dėl minėtų skatinimo priemonių; |
| --- | --- |

52.

yra pasirengęs bendradarbiauti su institucijomis dėl minėtų skatinimo priemonių;

Regionų komiteto vaidmuo

| 53. | visų pirma, Sutarties 265 straipsniu jam suteikta ypatinga patariamoji kompetencija teritorinio bendradarbiavimo per sieną srityje:






  — | teritorinis bendradarbiavimas, o ypač ETBG yra vieni aukščiausių dabartinių Regionų komiteto politinio mandato bei naujojo protokolo dėl bendradarbiavimo su Komisija prioritetų; |
| --- | --- | --- |

53.

visų pirma, Sutarties 265 straipsniu jam suteikta ypatinga patariamoji kompetencija teritorinio bendradarbiavimo per sieną srityje:

—

teritorinis bendradarbiavimas, o ypač ETBG yra vieni aukščiausių dabartinių Regionų komiteto politinio mandato bei naujojo protokolo dėl bendradarbiavimo su Komisija prioritetų;

| — | Reglamento 5 str. teigiama, kad ETBG nariai turi informuoti Regionų komitetą apie būsimus susitarimus, registravimą ir (arba) įstatų paskelbimą. Tai padės įkurti Europos ETBG registrą Regionų komitete, kaip to pageidavo RK 2004 m. priimtoje savo nuomonėje dėl Pasiūlymo priimti Reglamentą (CdR 62/2004 fin); |
| --- | --- |

—

Reglamento 5 str. teigiama, kad ETBG nariai turi informuoti Regionų komitetą apie būsimus susitarimus, registravimą ir (arba) įstatų paskelbimą. Tai padės įkurti Europos ETBG registrą Regionų komitete, kaip to pageidavo RK 2004 m. priimtoje savo nuomonėje dėl Pasiūlymo priimti Reglamentą (CdR 62/2004 fin);

| 54. | patvirtina ketinimą atlikti svarbų vaidmenį informuojant apie ETBG priemonę ir ją propaguojant: imantis politinės mobilizacijos, komunikacijos iniciatyvų, kuriant tinklus, skirtus patirčiai bei geriausios praktikos pavyzdžiams keistis, bei vykdant tyrimus; |
| --- | --- |

54.

patvirtina ketinimą atlikti svarbų vaidmenį informuojant apie ETBG priemonę ir ją propaguojant: imantis politinės mobilizacijos, komunikacijos iniciatyvų, kuriant tinklus, skirtus patirčiai bei geriausios praktikos pavyzdžiams keistis, bei vykdant tyrimus;

| 55. | pabrėžia, kad sukurta ETBG ekspertų grupė dėl teritorinių klausimų, kurios užduotis — stebėti, kaip atskiros valstybės priima įgyvendinimo nuostatas, ir skatinti keitimąsi ETBG steigimo ir administravimo teritoriniu lygiu patirtimi; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad sukurta ETBG ekspertų grupė dėl teritorinių klausimų, kurios užduotis — stebėti, kaip atskiros valstybės priima įgyvendinimo nuostatas, ir skatinti keitimąsi ETBG steigimo ir administravimo teritoriniu lygiu patirtimi;

| 56. | įsipareigoja nurodyti galimybes, atsirandančias tiek valstybių narių nacionalinėje teisėje, tiek ES kaimynystėje esančių trečiųjų valstybių teisėje, kad būtų galima išnaudoti visas ES ir šių trečiųjų šalių vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

56.

įsipareigoja nurodyti galimybes, atsirandančias tiek valstybių narių nacionalinėje teisėje, tiek ES kaimynystėje esančių trečiųjų valstybių teisėje, kad būtų galima išnaudoti visas ES ir šių trečiųjų šalių vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo galimybes;

| 57. | intensyviau bendradarbiaus su visos Europos regioninėmis organizacijomis, turinčiomis didelę transeuropinio teritorinio bendradarbiavimo patirtį; |
| --- | --- |

57.

intensyviau bendradarbiaus su visos Europos regioninėmis organizacijomis, turinčiomis didelę transeuropinio teritorinio bendradarbiavimo patirtį;

| 58. | pabrėžia, kad glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas, kuris apima Europos institucijas, valstybių narių vyriausybes bei vietos ir regionų valdžios institucijas, yra esminė ETBG ir teritorinio bendradarbiavimo sėkmės prielaida. |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas, kuris apima Europos institucijas, valstybių narių vyriausybes bei vietos ir regionų valdžios institucijas, yra esminė ETBG ir teritorinio bendradarbiavimo sėkmės prielaida.

2008 m. birželio 18 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/20

---

Regionų komiteto nuomonė — Bendras požiūris į migraciją: Europos darbo jėgos imigracijos politikos vystymas santykių su trečiosiomis šalimis kontekste

(2008/C 257/04)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad Europos Sąjunga privalo kuo skubiau sukurti konkrečią bendrą Europos Sąjungos imigracijos politiką atsižvelgdama į įvairių valdžios lygių įgaliojimus, tačiau vykdydama jai suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

—

mano, kad Europos Sąjunga privalo kuo skubiau sukurti konkrečią bendrą Europos Sąjungos imigracijos politiką atsižvelgdama į įvairių valdžios lygių įgaliojimus, tačiau vykdydama jai suteiktus įgaliojimus;

| — | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas nustatyti priemones, sudarančias palankias sąlygas teisėtai darbo jėgos migracijai, tuo labiau, kad nėra pusiausvyros tarp ribojančių kovos su neteisėta imigracija priemonių ir tų priemonių, kurių tikslas — skatinti teisėtą imigraciją ir ragina Komisiją parengti visapusišką Europos migracijos politiką, užtikrinančią, kad Europos lygmens priemonės suteiks papildomos naudos, kaip yra kvalifikuotos darbo jėgos atveju; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos iniciatyvas nustatyti priemones, sudarančias palankias sąlygas teisėtai darbo jėgos migracijai, tuo labiau, kad nėra pusiausvyros tarp ribojančių kovos su neteisėta imigracija priemonių ir tų priemonių, kurių tikslas — skatinti teisėtą imigraciją ir ragina Komisiją parengti visapusišką Europos migracijos politiką, užtikrinančią, kad Europos lygmens priemonės suteiks papildomos naudos, kaip yra kvalifikuotos darbo jėgos atveju;

| — | sutinka, kad nelegalus darbas yra vienas pagrindinių neteisėtos imigracijos veiksnių, todėl valstybės narės privalo dėti daugiau ir aktyvesnių pastangų, kad būtų imtasi visų reikiamų kovos su nelegaliu darbu priemonių; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad nelegalus darbas yra vienas pagrindinių neteisėtos imigracijos veiksnių, todėl valstybės narės privalo dėti daugiau ir aktyvesnių pastangų, kad būtų imtasi visų reikiamų kovos su nelegaliu darbu priemonių;

| — | apgailestauja, kad Regionų komiteto vaidmuo nepaminėtas nė viename pamatiniame dokumente, ir išreiškia susirūpinimą, kad teritoriniam aspektui skiriama per mažai dėmesio, nors vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo valdant migracijos reiškinį ir konsultacinis Regionų komiteto vaidmuo šioje srityje buvo pripažinti; |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad Regionų komiteto vaidmuo nepaminėtas nė viename pamatiniame dokumente, ir išreiškia susirūpinimą, kad teritoriniam aspektui skiriama per mažai dėmesio, nors vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo valdant migracijos reiškinį ir konsultacinis Regionų komiteto vaidmuo šioje srityje buvo pripažinti;

| — | tvirtina, kad, plėtojant politikos išorės aspektą ir ES imigracijos valdymo priemones, kartu reikia stiprinti ir teritorinį aspektą vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukiant į bendro požiūrio į migraciją formavimą. Todėl reikėtų užsitikrinti, kad Europos Komisija remia aktyvų Regionų komiteto vaidmenį pradiniame Bendrijos veiksmų etape; |
| --- | --- |

—

tvirtina, kad, plėtojant politikos išorės aspektą ir ES imigracijos valdymo priemones, kartu reikia stiprinti ir teritorinį aspektą vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukiant į bendro požiūrio į migraciją formavimą. Todėl reikėtų užsitikrinti, kad Europos Komisija remia aktyvų Regionų komiteto vaidmenį pradiniame Bendrijos veiksmų etape;

| — | palankiai vertina iniciatyvą, kuria siekiama skatinti apykaitinę migraciją; mano, kad ši migracija gali turėti teigiamos įtakos valstybių narių darbo rinkoms ir kilmės šalių vystimuisi. |
| --- | --- |

—

palankiai vertina iniciatyvą, kuria siekiama skatinti apykaitinę migraciją; mano, kad ši migracija gali turėti teigiamos įtakos valstybių narių darbo rinkoms ir kilmės šalių vystimuisi.

| Pranešėja | : | Anna Terróni i Cusí (ES/ESP), katalonijos autonominės vyriausybės atstovė Europos Sąjungoje |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Anna Terróni i Cusí (ES/ESP), katalonijos autonominės vyriausybės atstovė Europos Sąjungoje

Pamatiniai dokumentai

Europos Komisijos komunikatas dėl apykaitinės migracijos ir Europos Sąjungos bei trečiųjų šalių judumo partnerysčių

COM(2007) 248 galutinis

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria numatomos sankcijos nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams

COM(2007) 249 galutinis

Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų

COM(2007) 637 galutinis

Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą, kuria nustatoma bendra trečiųjų šalių piliečių paraiškų dėl bendro leidimo gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo tvarka ir bendros taisyklės, taikomos iš trečiųjų šalių atvykusiems darbuotojams, teisėtai gyvenantiems valstybėje narėje

COM(2007) 638 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros rekomendacijos

| 1. | mano, kad Europos Sąjunga privalo kuo skubiau sukurti konkrečią bendrą Europos Sąjungos imigracijos politiką atsižvelgdama į įvairių valdžios lygių įgaliojimus, tačiau vykdydama jai suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Europos Sąjunga privalo kuo skubiau sukurti konkrečią bendrą Europos Sąjungos imigracijos politiką atsižvelgdama į įvairių valdžios lygių įgaliojimus, tačiau vykdydama jai suteiktus įgaliojimus;

| 2. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas nustatyti priemones, sudarančias palankias sąlygas teisėtai darbo jėgos migracijai, tuo labiau, kad nėra pusiausvyros tarp ribojančių kovos su neteisėta imigracija priemonių ir tų priemonių, kurių tikslas — skatinti teisėtą imigraciją ir ragina Komisiją parengti visapusišką Europos migracijos politiką, užtikrinančią, kad Europos lygmens priemonės suteiks papildomos naudos, kaip yra kvalifikuotos darbo jėgos atveju; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvas nustatyti priemones, sudarančias palankias sąlygas teisėtai darbo jėgos migracijai, tuo labiau, kad nėra pusiausvyros tarp ribojančių kovos su neteisėta imigracija priemonių ir tų priemonių, kurių tikslas — skatinti teisėtą imigraciją ir ragina Komisiją parengti visapusišką Europos migracijos politiką, užtikrinančią, kad Europos lygmens priemonės suteiks papildomos naudos, kaip yra kvalifikuotos darbo jėgos atveju;

| 3. | sutinka, kad nelegalus darbas yra vienas pagrindinių neteisėtos imigracijos veiksnių, todėl valstybės narės privalo dėti daugiau ir aktyvesnių pastangų, kad būtų imtasi visų reikiamų kovos su nelegaliu darbu priemonių; |
| --- | --- |

3.

sutinka, kad nelegalus darbas yra vienas pagrindinių neteisėtos imigracijos veiksnių, todėl valstybės narės privalo dėti daugiau ir aktyvesnių pastangų, kad būtų imtasi visų reikiamų kovos su nelegaliu darbu priemonių;

| 4. | mano, kad norint kovoti su nelegalaus darbo rinka, pirmiausia reikėtų dėmesį atkreipti į tuos darbdavius ar asmenis, kurie įdarbina nelegaliai valstybėse narėse gyvenančius žmones. Patys imigrantai dažniausiai būna pažeidžiami ir gali būti išnaudojami amoraliais ir įstatymams prieštaraujančiais būdais; |
| --- | --- |

4.

mano, kad norint kovoti su nelegalaus darbo rinka, pirmiausia reikėtų dėmesį atkreipti į tuos darbdavius ar asmenis, kurie įdarbina nelegaliai valstybėse narėse gyvenančius žmones. Patys imigrantai dažniausiai būna pažeidžiami ir gali būti išnaudojami amoraliais ir įstatymams prieštaraujančiais būdais;

| 5. | mano, kad bendras leidimas yra tinkama priemonė neteisėtai imigracijai sustabdyti; primena, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje užtikrinama teisė į gerą administravimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad bendras leidimas yra tinkama priemonė neteisėtai imigracijai sustabdyti; primena, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje užtikrinama teisė į gerą administravimą;

| 6. | laikosi nuomonės, kad labai svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekiant suformuoti bendrą ir aiškų požiūrį į imigraciją. Tai pripažįsta ir Europos Vadovų Taryba, kurios 2005 m. išvadose primenama, kad „migracijos klausimai yra labai svarbus ES santykių su trečiosiomis šalimis, įskaitant visų pirma Sąjungos kaimyninius regionus, elementas“ (1); |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad labai svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekiant suformuoti bendrą ir aiškų požiūrį į imigraciją. Tai pripažįsta ir Europos Vadovų Taryba, kurios 2005 m. išvadose primenama, kad „migracijos klausimai yra labai svarbus ES santykių su trečiosiomis šalimis, įskaitant visų pirma Sąjungos kaimyninius regionus, elementas“ (1);

| 7. | pabrėžia, kad sukūrus „judumo partnerystes“, pirmenybę reikėtų teikti trečiosioms šalims, kurios pasirengusios aktyviai kovoti su nelegalia migracija ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad sukūrus „judumo partnerystes“, pirmenybę reikėtų teikti trečiosioms šalims, kurios pasirengusios aktyviai kovoti su nelegalia migracija ir prekyba žmonėmis;

| 8. | palankiai vertina pasiūlymus aktyvesnį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis plėtoti įgyvendinant „judumo partnerystes“ arba teikiant techninę pagalbą ir (arba) finansinę paramą; ragina Komisiją ieškoti naujų bendradarbiavimo formų, pagrįstų lygybės su kilmės ir tranzito šalimis principu ir užtikrinti savitarpio pasitikėjimą, kuris padėtų šioms šalims bendradarbiauti kovojant su neteisėta imigracija ir nustatyti teisėtos imigracijos valdymo priemones; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina pasiūlymus aktyvesnį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis plėtoti įgyvendinant „judumo partnerystes“ arba teikiant techninę pagalbą ir (arba) finansinę paramą; ragina Komisiją ieškoti naujų bendradarbiavimo formų, pagrįstų lygybės su kilmės ir tranzito šalimis principu ir užtikrinti savitarpio pasitikėjimą, kuris padėtų šioms šalims bendradarbiauti kovojant su neteisėta imigracija ir nustatyti teisėtos imigracijos valdymo priemones;

| 9. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį vedant derybas ir plėtojant ryšius su kilmės ir tranzito šalimis, ypač vystymosi ir bendradarbiavimo srityje. Primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant sėkmingą programų, visų pirma — AENEAS, MEDA ir TACIS, įgyvendinimą; pabrėžia, kad imigrantų bendruomenių dėka su kilmės ir tranzito šalimis užmegzti tvirti ryšiai ir apie jas daug sužinota; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį vedant derybas ir plėtojant ryšius su kilmės ir tranzito šalimis, ypač vystymosi ir bendradarbiavimo srityje. Primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant sėkmingą programų, visų pirma — AENEAS, MEDA ir TACIS, įgyvendinimą; pabrėžia, kad imigrantų bendruomenių dėka su kilmės ir tranzito šalimis užmegzti tvirti ryšiai ir apie jas daug sužinota;

| 10. | apgailestauja, kad Regionų komiteto vaidmuo nepaminėtas nė viename iš pamatinių dokumentų, ir išreiškia susirūpinimą, kad teritoriniam aspektui skiriama per mažai dėmesio, nors vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo valdant migracijos reiškinį ir konsultacinis Regionų komiteto vaidmuo šioje srityje buvo pripažinti; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad Regionų komiteto vaidmuo nepaminėtas nė viename iš pamatinių dokumentų, ir išreiškia susirūpinimą, kad teritoriniam aspektui skiriama per mažai dėmesio, nors vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo valdant migracijos reiškinį ir konsultacinis Regionų komiteto vaidmuo šioje srityje buvo pripažinti;

| 11. | tvirtina, kad, plėtojant politikos išorės aspektą ir ES imigracijos valdymo priemones, kartu reikia stiprinti ir teritorinį aspektą vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukiant į bendro požiūrio į migraciją formavimą. Todėl reikia užtikrinti, kad Europos Komisija remtų aktyvesnį Regionų komiteto vaidmenį pradiniu Bendrijos veiksmų tarpsniu (2); |
| --- | --- |

11.

tvirtina, kad, plėtojant politikos išorės aspektą ir ES imigracijos valdymo priemones, kartu reikia stiprinti ir teritorinį aspektą vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukiant į bendro požiūrio į migraciją formavimą. Todėl reikia užtikrinti, kad Europos Komisija remtų aktyvesnį Regionų komiteto vaidmenį pradiniu Bendrijos veiksmų tarpsniu (2);

| 12. | pabrėžia vietos ir regionų administracijos darbą įgyvendinant imigrantų integravimo politiką ir užtikrinant gerą patekimo į darbo rinką priemonių veikimą ir primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį mokant darbuotojus migrantus, kaip dalyvauti Europos darbo rinkoje arba kaip, nusprendus sugrįžti, patekti į savo kilmės šalies darbo rinką; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia vietos ir regionų administracijos darbą įgyvendinant imigrantų integravimo politiką ir užtikrinant gerą patekimo į darbo rinką priemonių veikimą ir primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį mokant darbuotojus migrantus, kaip dalyvauti Europos darbo rinkoje arba kaip, nusprendus sugrįžti, patekti į savo kilmės šalies darbo rinką;

| 13. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį imigrantams (teisėtiems ir neteisėtiems) teikiant viešąsias paslaugas, visų pirma susijusias su prieglobsčio politika, sveikatos apsauga, švietimu ir būstu. Kaip primenama 2006 m. balandžio mėn. įvykusios Europos Sąjungos sostinių regionų parlamentų penktosios konferencijos deklaracijoje, dėl imigracijos reiškinio kai kurie regionai ir savivaldybės patyrė ir patiria didelių išlaidų viešųjų paslaugų srityje; todėl reikia ieškoti naujų būdų, kaip vietos ir regionų administracija galėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį rengiant nacionalines iniciatyvas ir strategijas patekimo ir įtraukimo į darbo rinką srityje; |
| --- | --- |

13.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį imigrantams (teisėtiems ir neteisėtiems) teikiant viešąsias paslaugas, visų pirma susijusias su prieglobsčio politika, sveikatos apsauga, švietimu ir būstu. Kaip primenama 2006 m. balandžio mėn. įvykusios Europos Sąjungos sostinių regionų parlamentų penktosios konferencijos deklaracijoje, dėl imigracijos reiškinio kai kurie regionai ir savivaldybės patyrė ir patiria didelių išlaidų viešųjų paslaugų srityje; todėl reikia ieškoti naujų būdų, kaip vietos ir regionų administracija galėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį rengiant nacionalines iniciatyvas ir strategijas patekimo ir įtraukimo į darbo rinką srityje;

| 14. | pritaria sąvokos „neteisėta imigracija“ vartojimui, kadangi daugelyje oficialių ES kalbų žodis nelegalus yra glaudžiai susijęs su nusikalstama veika, ir bet kokiu atveju ragina atsisakyti termino „nelegali imigracija“; |
| --- | --- |

14.

pritaria sąvokos „neteisėta imigracija“ vartojimui, kadangi daugelyje oficialių ES kalbų žodis nelegalus yra glaudžiai susijęs su nusikalstama veika, ir bet kokiu atveju ragina atsisakyti termino „nelegali imigracija“;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad paminėtos ir kitos ES politikos kryptys, galinčios turėti įtakos migrantams, pvz., vystymosi politika, ES užimtumo strategija ar kitos socialinės ir ekonominės politikos kryptys; todėl prašo siekti geresnio koordinavimo su visomis šiomis politikos kryptimis, turinčiomis įtakos imigrantams; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad paminėtos ir kitos ES politikos kryptys, galinčios turėti įtakos migrantams, pvz., vystymosi politika, ES užimtumo strategija ar kitos socialinės ir ekonominės politikos kryptys; todėl prašo siekti geresnio koordinavimo su visomis šiomis politikos kryptimis, turinčiomis įtakos imigrantams;

| 16. | ragina Komisiją atsižvelgti į valstybių narių darbo jėgos poreikio prognozes, paremtas valstybių narių Eurostatui pateikta informacija ir sunkiai užpildomų darbo vietų sąrašais, kad būtų galima susidaryti aiškesnę nuomonę apie įvairių valstybių narių veiksmus ir prognozes. Tačiau šiuo atveju būtina atsižvelgti į nacionalines kompetencijas suteikti leidimus trečiųjų šalių piliečiams patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją atsižvelgti į valstybių narių darbo jėgos poreikio prognozes, paremtas valstybių narių Eurostatui pateikta informacija ir sunkiai užpildomų darbo vietų sąrašais, kad būtų galima susidaryti aiškesnę nuomonę apie įvairių valstybių narių veiksmus ir prognozes. Tačiau šiuo atveju būtina atsižvelgti į nacionalines kompetencijas suteikti leidimus trečiųjų šalių piliečiams patekti į darbo rinką;

| 17. | pabrėžia, kad svarbu turėti patikimą ir atnaujintą statistinių duomenų sistemą, kuri suteiktų valstybėms galimybę savanoriškai keistis su užimtumo politika ir darbo rinka susijusia informacija ir patirtimi, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (3); |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu turėti patikimą ir atnaujintą statistinių duomenų sistemą, kuri suteiktų valstybėms galimybę savanoriškai keistis su užimtumo politika ir darbo rinka susijusia informacija ir patirtimi, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (3);

| 18. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį renkant informaciją ir statistinius duomenis, ir dar kartą atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali prisidėti kuriant ES imigracijos portalą arba, pvz., plečiant EURES tinklo paslaugų spektrą. Vietos ir regionų valdžios institucijos savo ruožtu valdo daugelį interneto portalų, kurie gali papildyti minėtas iniciatyvas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį renkant informaciją ir statistinius duomenis, ir dar kartą atkreipia dėmesį, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali prisidėti kuriant ES imigracijos portalą arba, pvz., plečiant EURES tinklo paslaugų spektrą. Vietos ir regionų valdžios institucijos savo ruožtu valdo daugelį interneto portalų, kurie gali papildyti minėtas iniciatyvas;

| 19. | reiškia susirūpinimą, kad konkrečiai nepaminėti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) iniciatyva valstybių narių pasirašyti tarptautiniai susitarimai; primena, kad valstybės narės turi veikti vadovaudamosi 1998 m. TDO deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, 2004 m. TDO veiksmų planu dėl migruojančių darbuotojų ir apskritai gerbdamos pagrindines asmens teises, įtvirtintas galiojančiose tarptautinėse sutartyse; |
| --- | --- |

19.

reiškia susirūpinimą, kad konkrečiai nepaminėti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) iniciatyva valstybių narių pasirašyti tarptautiniai susitarimai; primena, kad valstybės narės turi veikti vadovaudamosi 1998 m. TDO deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, 2004 m. TDO veiksmų planu dėl migruojančių darbuotojų ir apskritai gerbdamos pagrindines asmens teises, įtvirtintas galiojančiose tarptautinėse sutartyse;

| 20. | mano, kad itin svarbu sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklą siekiant nustatyti bendras statistines priemones ir rodiklius, kurie padėtų tiksliau sužinoti realios migracijos padėtį; |
| --- | --- |

20.

mano, kad itin svarbu sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklą siekiant nustatyti bendras statistines priemones ir rodiklius, kurie padėtų tiksliau sužinoti realios migracijos padėtį;

| 21. | nori pabrėžti, kaip svarbu skatinti kurti nuolatines darbo grupes ir forumus (konferencijas, seminarus ir kt.) siekiant keistis patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais priimant migrantus ir užtikrinant jų socialinę bei profesinę integraciją; |
| --- | --- |

21.

nori pabrėžti, kaip svarbu skatinti kurti nuolatines darbo grupes ir forumus (konferencijas, seminarus ir kt.) siekiant keistis patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais priimant migrantus ir užtikrinant jų socialinę bei profesinę integraciją;

| 22. | pritaria tam, kad valstybės narės ratifikuotų Tarptautinę visų darbininkų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją; |
| --- | --- |

22.

pritaria tam, kad valstybės narės ratifikuotų Tarptautinę visų darbininkų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją;

Apykaitinė migracija ir ryšiai su trečiosiomis šalimis

| 23. | palankiai vertina iniciatyvą, kuria siekiama skatinti apykaitinę migraciją; mano, kad ši migracija gali turėti teigiamos įtakos valstybių narių darbo rinkoms ir kilmės šalių vystymuisi; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina iniciatyvą, kuria siekiama skatinti apykaitinę migraciją; mano, kad ši migracija gali turėti teigiamos įtakos valstybių narių darbo rinkoms ir kilmės šalių vystymuisi;

| 24. | pripažįsta, kad apykaitinė migracija gali padėti užmegzti naudingą ryšį tarp kilmės šalies ir priimančiosios šalies ir tapti priemone dialogui, bendradarbiavimui ir abipusiam supratimui skatinti; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad apykaitinė migracija gali padėti užmegzti naudingą ryšį tarp kilmės šalies ir priimančiosios šalies ir tapti priemone dialogui, bendradarbiavimui ir abipusiam supratimui skatinti;

| 25. | perspėja, kad apykaitinė migracija turi tinkamai (priešingu atveju ji gali tapti neteisėtos imigracijos kanalu) veikti, kad būtų sukurti veiksmingi būdai, užtikrinantys migrantų grįžimą ir skatinantys apykaitinį judėjimą. Kartu primena, kad apykaitinė migracija negali pakeisti nuolatinės migracijos ar riboti valstybių narių imigrantų integracijos politikos iniciatyvų; |
| --- | --- |

25.

perspėja, kad apykaitinė migracija turi tinkamai (priešingu atveju ji gali tapti neteisėtos imigracijos kanalu) veikti, kad būtų sukurti veiksmingi būdai, užtikrinantys migrantų grįžimą ir skatinantys apykaitinį judėjimą. Kartu primena, kad apykaitinė migracija negali pakeisti nuolatinės migracijos ar riboti valstybių narių imigrantų integracijos politikos iniciatyvų;

| 26. | rekomenduoja stiprinti imigracijos politikos ir kitų ES kompetencijai priklausančių politikos krypčių ryšius siekiant gerinti kilmės šalių ekonominę ir socialinę padėtį ir „sumažinti paskatas nelegaliai migruoti“ (4); |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja stiprinti imigracijos politikos ir kitų ES kompetencijai priklausančių politikos krypčių ryšius siekiant gerinti kilmės šalių ekonominę ir socialinę padėtį ir „sumažinti paskatas nelegaliai migruoti“ (4);

| 27. | palankiai vertina judumo partnerystes su trečiosiomis šalimis; pripažįsta, kaip svarbu skatinti asociacijos susitarimus su kilmės šalimis. Komisija savo komunikate pabrėžia, kad siekiant sukurti judumo partnerystes, būtina atsižvelgti į kompetencijos pasiskirstymą tarp Europos bendrijos ir valstybių narių. Jose turi būti numatyti bendro migracijos srautų valdymo instrumentai ir priemonės, kurios padėtų kovoti su neteisėta imigracija ir palengvintų neteisėtų imigrantų readmisiją bei grąžinimą ir mechanizmus, skatinančius šių šalių ekonomikos plėtrą; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina judumo partnerystes su trečiosiomis šalimis; pripažįsta, kaip svarbu skatinti asociacijos susitarimus su kilmės šalimis. Komisija savo komunikate pabrėžia, kad siekiant sukurti judumo partnerystes, būtina atsižvelgti į kompetencijos pasiskirstymą tarp Europos bendrijos ir valstybių narių. Jose turi būti numatyti bendro migracijos srautų valdymo instrumentai ir priemonės, kurios padėtų kovoti su neteisėta imigracija ir palengvintų neteisėtų imigrantų readmisiją bei grąžinimą ir mechanizmus, skatinančius šių šalių ekonomikos plėtrą;

| 28. | pabrėžia, kad, be kitų įsipareigojimų, svarbu sudaryti readmisijos susitarimus su trečiosiomis šalimis, ir pareiškia, kad šie repatriacijos veiksmai privalo būti vykdomi gerbiant migrantų teises ir tarptautiniu mastu pripažintas teises; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad, be kitų įsipareigojimų, svarbu sudaryti readmisijos susitarimus su trečiosiomis šalimis, ir pareiškia, kad šie repatriacijos veiksmai privalo būti vykdomi gerbiant migrantų teises ir tarptautiniu mastu pripažintas teises;

| 29. | prašo pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį vykdant tarptautinį bendradarbiavimą per sieną; ragina palengvinti vietos ir regionų valdžios dalyvavimą įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendradarbiauti su kilmės šalių regionų valdžios institucijomis pasinaudojant Europos Komisijos programomis ir visų pirma atokiausių regionų ir kaimyninių trečiųjų šalių bendra bandomąja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva; todėl primena, kad būtent šios institucijos geriausiai supranta imigracijos ekonominį ir socialinį poveikį ir jos pasekmes kilmės šalims; |
| --- | --- |

29.

prašo pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį vykdant tarptautinį bendradarbiavimą per sieną; ragina palengvinti vietos ir regionų valdžios dalyvavimą įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendradarbiauti su kilmės šalių regionų valdžios institucijomis pasinaudojant Europos Komisijos programomis ir visų pirma atokiausių regionų ir kaimyninių trečiųjų šalių bendra bandomąja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva; todėl primena, kad būtent šios institucijos geriausiai supranta imigracijos ekonominį ir socialinį poveikį ir jos pasekmes kilmės šalims;

| 30. | primena, kad būtina analizuoti apykaitinės migracijos pasekmes kilmės šalyse ir tirti piniginių perlaidų poveikį joms. Ragina, remiantis tyrimais, taikyti priemones, būtinas palankioms sąlygoms minėtoms perlaidoms sudaryti; |
| --- | --- |

30.

primena, kad būtina analizuoti apykaitinės migracijos pasekmes kilmės šalyse ir tirti piniginių perlaidų poveikį joms. Ragina, remiantis tyrimais, taikyti priemones, būtinas palankioms sąlygoms minėtoms perlaidoms sudaryti;

| 31. | pageidauja, kad būtų išnagrinėtos galimybės į judumo partnerystes įtraukti migracijos srautų kilmės ir paskirties regionus ir miestus, kadangi tai leistų sudaryti palankias sąlygas imigrantų judumui ir turėtų teigiamo poveikio jų integravimuisi į visuomenę; |
| --- | --- |

31.

pageidauja, kad būtų išnagrinėtos galimybės į judumo partnerystes įtraukti migracijos srautų kilmės ir paskirties regionus ir miestus, kadangi tai leistų sudaryti palankias sąlygas imigrantų judumui ir turėtų teigiamo poveikio jų integravimuisi į visuomenę;

| 32. | pabrėžia, kad būtina skatinti priemones, skatinančias imigravusių darbuotojų, teisėtai gyvenančių ir dirbančių kurioje nors valstybėje narėje, judumą ES teritorijoje; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad būtina skatinti priemones, skatinančias imigravusių darbuotojų, teisėtai gyvenančių ir dirbančių kurioje nors valstybėje narėje, judumą ES teritorijoje;

| 33. | pabrėžia, kad trečiosios šalys, dalyvaujančios judumo partnerystėse, turi stengtis veiksmingai skatinti migrantus grįžti į kilmės šalį ir joje vėl integruotis taikant aktyvias priemones, skirtas gamybos infrastruktūrai ir tinkamoms darbo sąlygoms kurti. Priimančios šalies valdžios institucijos turi priminti šį aspektą kilmės šalims, su kuriomis jos yra sudariusios judumo partnerystę, ir padėti patarimais bei kitais būdais, kuriems nereikia finansinių išteklių; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad trečiosios šalys, dalyvaujančios judumo partnerystėse, turi stengtis veiksmingai skatinti migrantus grįžti į kilmės šalį ir joje vėl integruotis taikant aktyvias priemones, skirtas gamybos infrastruktūrai ir tinkamoms darbo sąlygoms kurti. Priimančios šalies valdžios institucijos turi priminti šį aspektą kilmės šalims, su kuriomis jos yra sudariusios judumo partnerystę, ir padėti patarimais bei kitais būdais, kuriems nereikia finansinių išteklių;

| 34. | teigiamai vertina pasiūlymą dėl ilgalaikių daugkartinio įvažiavimo vizų, kurios skatina apykaitinę migraciją; remia iniciatyvas, kurios skatina trečiųjų šalių piliečius, anksčiau gavusius leidimą studijuoti, ir tuos, kurie jau dalyvavo apykaitinės migracijos programose ir laikėsi grįžimo įsipareigojimų, dalyvauti valstybių narių darbo rinkose; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina pasiūlymą dėl ilgalaikių daugkartinio įvažiavimo vizų, kurios skatina apykaitinę migraciją; remia iniciatyvas, kurios skatina trečiųjų šalių piliečius, anksčiau gavusius leidimą studijuoti, ir tuos, kurie jau dalyvavo apykaitinės migracijos programose ir laikėsi grįžimo įsipareigojimų, dalyvauti valstybių narių darbo rinkose;

| 35. | ragina Komisiją dėti visas pastangas, kad į savo kilmės šalį grįžę apykaitiniai migrantai galėtų ten pervesti savo sukauptas pensijų teises; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją dėti visas pastangas, kad į savo kilmės šalį grįžę apykaitiniai migrantai galėtų ten pervesti savo sukauptas pensijų teises;

| 36. | palankiai vertina aktyvesnį skatinimą bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, kuris papildo kitas priemones, ir skatina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti vystymosi projektuose; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina aktyvesnį skatinimą bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, kuris papildo kitas priemones, ir skatina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti vystymosi projektuose;

| 37. | pritaria pasiūlymui trečiosiose šalyse kurti bendrus prašymų išduoti vizas centrus; prašo, kad dėl šios iniciatyvos biurokratinių formalumų ne padaugėtų, o jie taptų paprastesni ir lankstesni; |
| --- | --- |

37.

pritaria pasiūlymui trečiosiose šalyse kurti bendrus prašymų išduoti vizas centrus; prašo, kad dėl šios iniciatyvos biurokratinių formalumų ne padaugėtų, o jie taptų paprastesni ir lankstesni;

Kova su neteisėtu darbu

| 38. | pritaria Komisijos ketinimui kovoti su neteisėtu trečiųjų šalių piliečių darbu. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad ekonominės, administracinės ir, atsižvelgiant į padarytos veikos sunkumą, baudžiamosios sankcijos, užtikrinančios ES taisyklių laikymąsi, priklauso valstybių narių kompetencijai, išskyrus sankcijas ES teisės veiksmingumui užtikrinti; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos ketinimui kovoti su neteisėtu trečiųjų šalių piliečių darbu. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad ekonominės, administracinės ir, atsižvelgiant į padarytos veikos sunkumą, baudžiamosios sankcijos, užtikrinančios ES taisyklių laikymąsi, priklauso valstybių narių kompetencijai, išskyrus sankcijas ES teisės veiksmingumui užtikrinti;

| 39. | teigia, kad būtina įvertinti sąvokų „darbdavys“ ir „verslininkas“ vartojimo direktyvos tekste skirtingomis kalbomis pagrįstumą, ir mano, kad tuo atveju, kai pagal valstybės narės vidaus teisę šios sąvokos yra skiriamos, reikėtų vartoti sąvoką „darbdavys“, o ne „verslininkas“, kad verslumas nebūtų siejamas su nusikalstama veika ir būtų įtraukti tie atvejai, kai teisėtai įdarbinti gali verslininko statuso neturintis asmuo; |
| --- | --- |

39.

teigia, kad būtina įvertinti sąvokų „darbdavys“ ir „verslininkas“ vartojimo direktyvos tekste skirtingomis kalbomis pagrįstumą, ir mano, kad tuo atveju, kai pagal valstybės narės vidaus teisę šios sąvokos yra skiriamos, reikėtų vartoti sąvoką „darbdavys“, o ne „verslininkas“, kad verslumas nebūtų siejamas su nusikalstama veika ir būtų įtraukti tie atvejai, kai teisėtai įdarbinti gali verslininko statuso neturintis asmuo;

| 40. | tvirtina, kad su neteisėtu darbu turi būti kovojama taikant sankcijas neteisėtus darbuotojus samdantiems darbdaviams, o taip pat darbo inspekcijai aktyviau vykdant patikrinimus, tobulinant legalaus įdarbinimo būdus ir kuriant alternatyvias sistemas, kurios padėtų skatinti geriausią praktiką. Darbo inspekcijos patikrinimų rezultatai turėtų būti viešai skelbiami, kad vartotojai ir potencialūs darbdaviai sprendimus priimtų turėdami informacijos; |
| --- | --- |

40.

tvirtina, kad su neteisėtu darbu turi būti kovojama taikant sankcijas neteisėtus darbuotojus samdantiems darbdaviams, o taip pat darbo inspekcijai aktyviau vykdant patikrinimus, tobulinant legalaus įdarbinimo būdus ir kuriant alternatyvias sistemas, kurios padėtų skatinti geriausią praktiką. Darbo inspekcijos patikrinimų rezultatai turėtų būti viešai skelbiami, kad vartotojai ir potencialūs darbdaviai sprendimus priimtų turėdami informacijos;

| 41. | mano, kad kova su nelegaliu darbu, kuris yra viena pagrindinių nuolatinių neteisėtos migracijos srautų priežastis, turi tapti ES prioritetu imantis veiksmų imigracijos politikos srityje; laikosi nuomonės, kad, nustatant direktyvos teisinį pagrindą, turi būti siekiama kovoti su neteisėtu darbu ir kartu sumažinti neteisėtą migraciją, o ne atvirkščiai; |
| --- | --- |

41.

mano, kad kova su nelegaliu darbu, kuris yra viena pagrindinių nuolatinių neteisėtos migracijos srautų priežastis, turi tapti ES prioritetu imantis veiksmų imigracijos politikos srityje; laikosi nuomonės, kad, nustatant direktyvos teisinį pagrindą, turi būti siekiama kovoti su neteisėtu darbu ir kartu sumažinti neteisėtą migraciją, o ne atvirkščiai;

| 42. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, laikydamosi nacionalinės teisės aktų, gali atlikti svarbų vaidmenį taikant darbo rinkos kontrolės ir priežiūros priemones ir kad gali tekti skirti daugiau žmogiškųjų ir materialių išteklių, kad būtų atliekama daugiau patikrinimų; |
| --- | --- |

42.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, laikydamosi nacionalinės teisės aktų, gali atlikti svarbų vaidmenį taikant darbo rinkos kontrolės ir priežiūros priemones ir kad gali tekti skirti daugiau žmogiškųjų ir materialių išteklių, kad būtų atliekama daugiau patikrinimų;

| 43. | mano, kad, kovojant su neteisėtu darbu, ypatingą dėmesį reikėtų skirti kovai su nelegaliu migrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis; smerkia nusikalstamų grupuočių ir nusikaltėlių tinklų vaidmenį skatinant neteisėtos imigracijos reiškinį apskritai ir konkrečiai — išnaudojimą darbo rinkoje. Tai tapo pelninga nusikalstama veika; |
| --- | --- |

43.

mano, kad, kovojant su neteisėtu darbu, ypatingą dėmesį reikėtų skirti kovai su nelegaliu migrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis; smerkia nusikalstamų grupuočių ir nusikaltėlių tinklų vaidmenį skatinant neteisėtos imigracijos reiškinį apskritai ir konkrečiai — išnaudojimą darbo rinkoje. Tai tapo pelninga nusikalstama veika;

| 44. | remia iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su neteisėtu darbu; rekomenduoja skatinti bendras įvairių lygių (nacionalinių, regionų ir vietos) valdžios institucijų ir socialinių partnerių (visų pirma darbdavių organizacijų ir profesinių sąjungų, o taip pat NVO ir asociacijų) iniciatyvas šioje srityje; ragina imtis sąmoningumo didinimo ir informavimo iniciatyvų tam tikruose sektoriuose siekiant atgrasyti darbdavius nuo neteisėto darbuotojų samdymo ir informuoti juos apie teisėto darbuotojų samdymo pranašumus; |
| --- | --- |

44.

remia iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su neteisėtu darbu; rekomenduoja skatinti bendras įvairių lygių (nacionalinių, regionų ir vietos) valdžios institucijų ir socialinių partnerių (visų pirma darbdavių organizacijų ir profesinių sąjungų, o taip pat NVO ir asociacijų) iniciatyvas šioje srityje; ragina imtis sąmoningumo didinimo ir informavimo iniciatyvų tam tikruose sektoriuose siekiant atgrasyti darbdavius nuo neteisėto darbuotojų samdymo ir informuoti juos apie teisėto darbuotojų samdymo pranašumus;

| 45. | mano, kad nevertėtų į direktyvos taikymo sritį neįtraukti privačių asmenų, kuriems dirba neteisėti darbuotojai; tačiau įspėja, kad šios problemos nepavyks išspręsti, jei nebus rasti lankstūs ir papildomi teisėto įdarbinimo sprendimai siekiant sumažinti darbo jėgos trūkumą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

45.

mano, kad nevertėtų į direktyvos taikymo sritį neįtraukti privačių asmenų, kuriems dirba neteisėti darbuotojai; tačiau įspėja, kad šios problemos nepavyks išspręsti, jei nebus rasti lankstūs ir papildomi teisėto įdarbinimo sprendimai siekiant sumažinti darbo jėgos trūkumą darbo rinkoje;

| 46. | atkreipia dėmesį, kaip svarbu didinti laikino įdarbinimo lankstumą ir greitumą bei apibrėžti sezoninės imigracijos galimybes, kaip numatyta 2005 m. Teisėtos migracijos politikos plane. Tai padėtų išvengti besitęsiančios neteisėto įdarbinimo praktikos; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį, kaip svarbu didinti laikino įdarbinimo lankstumą ir greitumą bei apibrėžti sezoninės imigracijos galimybes, kaip numatyta 2005 m. Teisėtos migracijos politikos plane. Tai padėtų išvengti besitęsiančios neteisėto įdarbinimo praktikos;

| 47. | atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungoje daugelis moterų imigrančių yra itin pažeidžiamos profesiniu ir asmeniniu požiūriu, ir ragina šiam klausimui skirti daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungoje daugelis moterų imigrančių yra itin pažeidžiamos profesiniu ir asmeniniu požiūriu, ir ragina šiam klausimui skirti daugiau dėmesio;

| 48. | pritaria sprendimui trečiųjų šalių piliečiams, patenkantiems į šio pasiūlymo taikymo sritį, netaikyti sankcijų, net jei reikalavimas priimti sprendimą dėl grąžinimo arba išsiuntimo (5) gali būti laikomas nuobauda; palankiai vertina pažeidėjams skiriamas ekonomines sankcijas, visų pirma grąžinimo išlaidų apmokėjimą; prie šių išlaidų būtų galima pridėti imigranto apgyvendinimo ir pragyvenimo, kol bus užbaigta grąžinimo procedūra, išlaidas; pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų užtikrinti teisės aktų, kuriuose numatytos su grąžinimu susijusios priemonės, nuoseklumą, ir jų atitikimą pagrindinėms žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

48.

pritaria sprendimui trečiųjų šalių piliečiams, patenkantiems į šio pasiūlymo taikymo sritį, netaikyti sankcijų, net jei reikalavimas priimti sprendimą dėl grąžinimo arba išsiuntimo (5) gali būti laikomas nuobauda; palankiai vertina pažeidėjams skiriamas ekonomines sankcijas, visų pirma grąžinimo išlaidų apmokėjimą; prie šių išlaidų būtų galima pridėti imigranto apgyvendinimo ir pragyvenimo, kol bus užbaigta grąžinimo procedūra, išlaidas; pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų užtikrinti teisės aktų, kuriuose numatytos su grąžinimu susijusios priemonės, nuoseklumą, ir jų atitikimą pagrindinėms žmogaus teisėms;

| 49. | rekomenduoja priimti sprendimus, kurie leistų užtikrinti, kad į savo šalį grįžusiems darbuotojams bus sumokėtas jų uždirbtas, bet negautas darbo užmokestis; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja priimti sprendimus, kurie leistų užtikrinti, kad į savo šalį grįžusiems darbuotojams bus sumokėtas jų uždirbtas, bet negautas darbo užmokestis;

| 50. | pageidauja, kad valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos užtikrintų geresnę apsaugą darbuotojams, su kuriais buvo blogai elgiamasi; prašo išnagrinėti galimybę jiems suteikti ilgalaikį leidimą gyventi, visų pirma ypatingai sunkiais atvejais vadovaujantis Direktyva 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis; |
| --- | --- |

50.

pageidauja, kad valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos užtikrintų geresnę apsaugą darbuotojams, su kuriais buvo blogai elgiamasi; prašo išnagrinėti galimybę jiems suteikti ilgalaikį leidimą gyventi, visų pirma ypatingai sunkiais atvejais vadovaujantis Direktyva 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis;

Aukštos kvalifikacijos darbuotojai

| 51. | palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti teisėtus imigracijos į ES kanalus bei pastangas suderinti skirtingus ir sudėtingus patekimo į valstybių narių darbo rinkas mechanizmus; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti teisėtus imigracijos į ES kanalus bei pastangas suderinti skirtingus ir sudėtingus patekimo į valstybių narių darbo rinkas mechanizmus;

| 52. | pabrėžia, kad būtinos tam tikros priemonės, pvz., „mėlynoji kortelė“, kurių tikslas — padaryti Europos Sąjungą patrauklesnę kvalifikuotų ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų migracijos srautams, patenkinti Europos darbo rinkų poreikius ir sėkmingai įgyvendinti Lisabonos strategiją. Komisija raginama tiksliau apibrėžti sąvokas „kvalifikuoti“ ir „aukštos kvalifikacijos“ migrantai ir siūlo, kad šiame apibrėžime būtų atsižvelgta į migranto išsilavinimo lygį, darbo patirtį, kalbų mokėjimą ir kitus svarbius veiksnius; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad būtinos tam tikros priemonės, pvz., „mėlynoji kortelė“, kurių tikslas — padaryti Europos Sąjungą patrauklesnę kvalifikuotų ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų migracijos srautams, patenkinti Europos darbo rinkų poreikius ir sėkmingai įgyvendinti Lisabonos strategiją. Komisija raginama tiksliau apibrėžti sąvokas „kvalifikuoti“ ir „aukštos kvalifikacijos“ migrantai ir siūlo, kad šiame apibrėžime būtų atsižvelgta į migranto išsilavinimo lygį, darbo patirtį, kalbų mokėjimą ir kitus svarbius veiksnius;

| 53. | pažymi, kad nereikėtų nuvertinti nekvalifikuotų ar menkos kvalifikacijos darbuotojų tam tikrose Europos darbo rinkose, ir primena Komisijai, jai išanalizavus ir įvertinus nekvalifikuotų ir menkos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimo galimybes, Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimus suderinti priėmimo procedūras dėl su darbo rinka susijusių priežasčių, kaip numatyta Teisėtos migracijos politikos plane; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad nereikėtų nuvertinti nekvalifikuotų ar menkos kvalifikacijos darbuotojų tam tikrose Europos darbo rinkose, ir primena Komisijai, jai išanalizavus ir įvertinus nekvalifikuotų ir menkos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimo galimybes, Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimus suderinti priėmimo procedūras dėl su darbo rinka susijusių priežasčių, kaip numatyta Teisėtos migracijos politikos plane;

| 54. | laikosi nuomonės, kad „mėlynąją kortelę“ reikėtų išduoti ne tik kvalifikuotiems darbuotojams, prašantiems leidimo atvykti į ES teritoriją. Ją reikėtų išduoti ir tiems, kurie jau gyvena vienos iš valstybių narių teritorijoje; |
| --- | --- |

54.

laikosi nuomonės, kad „mėlynąją kortelę“ reikėtų išduoti ne tik kvalifikuotiems darbuotojams, prašantiems leidimo atvykti į ES teritoriją. Ją reikėtų išduoti ir tiems, kurie jau gyvena vienos iš valstybių narių teritorijoje;

| 55. | mano, kad labai svarbu kaupti patikimus pagrindinius duomenis apie kvalifikuotos darbo jėgos poreikius valstybių narių darbo rinkose; ragina Komisiją, vadovaujantis Reglamentu Nr. 862/2007, parengti bendrą, veiksmingą šios srities statistinių duomenų rinkimo ir pateikimo metodą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad labai svarbu kaupti patikimus pagrindinius duomenis apie kvalifikuotos darbo jėgos poreikius valstybių narių darbo rinkose; ragina Komisiją, vadovaujantis Reglamentu Nr. 862/2007, parengti bendrą, veiksmingą šios srities statistinių duomenų rinkimo ir pateikimo metodą;

| 56. | prašo valstybių narių skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti nustatant trečiųjų šalių piliečių, atvykstančių užimti laisvų aukštos kvalifikacijos darbo vietų, kvotas; apgailestauja, kad ši nuostata nebuvo konkrečiai paminėta pasiūlyme priimti direktyvą; |
| --- | --- |

56.

prašo valstybių narių skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti nustatant trečiųjų šalių piliečių, atvykstančių užimti laisvų aukštos kvalifikacijos darbo vietų, kvotas; apgailestauja, kad ši nuostata nebuvo konkrečiai paminėta pasiūlyme priimti direktyvą;

| 57. | sunerimęs, kad aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumui gali pakenkti reikalavimas pirmojoje valstybėje narėje gyventi ne mažiau kaip dvejus metus; ragina Komisiją ieškoti kitų sprendimų, kurie padėtų užtikrinti darbo jėgos judumą ir tenkintų nacionalinių darbo rinkų poreikius; |
| --- | --- |

57.

sunerimęs, kad aukštos kvalifikacijos darbuotojų judumui gali pakenkti reikalavimas pirmojoje valstybėje narėje gyventi ne mažiau kaip dvejus metus; ragina Komisiją ieškoti kitų sprendimų, kurie padėtų užtikrinti darbo jėgos judumą ir tenkintų nacionalinių darbo rinkų poreikius;

| 58. | palankiai vertina aukštos kvalifikacijos darbuotojų šeimų narių atvykimo sąlygas. Šis aspektas gali turėti lemiamos reikšmės įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Tai rodo kitų šalių, pvz., Australijos, Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų, patirtis; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina aukštos kvalifikacijos darbuotojų šeimų narių atvykimo sąlygas. Šis aspektas gali turėti lemiamos reikšmės įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Tai rodo kitų šalių, pvz., Australijos, Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų, patirtis;

| 59. | primena, kaip svarbu sustabdyti „protų nutekėjimą“ iš besivystančių šalių; išreiškia susirūpinimą dėl Tarptautinės darbo organizacijos pareiškimų, kad kvalifikuotų darbuotojų įdarbinimo programos (įskaitant ir pastarąsias Komisijos iniciatyvas dėl apykaitinės migracijos) gali paaštrinti protų nutekėjimo problemas (6); |
| --- | --- |

59.

primena, kaip svarbu sustabdyti „protų nutekėjimą“ iš besivystančių šalių; išreiškia susirūpinimą dėl Tarptautinės darbo organizacijos pareiškimų, kad kvalifikuotų darbuotojų įdarbinimo programos (įskaitant ir pastarąsias Komisijos iniciatyvas dėl apykaitinės migracijos) gali paaštrinti protų nutekėjimo problemas (6);

| 60. | rekomenduoja, remiantis informacija ir statistiniais duomenimis, atlikti patikimą protų nutekėjimo ir jo poveikio kilmės šalims tyrimą siekiant kartu su kilmės šalimis rasti bendrus sprendimus ir kuo labiau išvengti šio reiškinio keliamo pavojaus ir pasekmių; |
| --- | --- |

60.

rekomenduoja, remiantis informacija ir statistiniais duomenimis, atlikti patikimą protų nutekėjimo ir jo poveikio kilmės šalims tyrimą siekiant kartu su kilmės šalimis rasti bendrus sprendimus ir kuo labiau išvengti šio reiškinio keliamo pavojaus ir pasekmių;

| 61. | ragina Komisiją imtis visų tinkamų priemonių protų apykaitai, kaip protų nutekėjimo alternatyvai, skatinti, kadangi pagal šią sąvoką migrantai grįžta į savo kilmės šalis ir dalijasi priimančioje šalyje įgytais įgūdžiais (7), o tai sudaro sąlygas spartesniems ir glaudesniems kilmės bendruomenių ir priimančių bendruomenių ryšiams; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją imtis visų tinkamų priemonių protų apykaitai, kaip protų nutekėjimo alternatyvai, skatinti, kadangi pagal šią sąvoką migrantai grįžta į savo kilmės šalis ir dalijasi priimančioje šalyje įgytais įgūdžiais (7), o tai sudaro sąlygas spartesniems ir glaudesniems kilmės bendruomenių ir priimančių bendruomenių ryšiams;

Bendras leidimas gyventi ir dirbti

| 62. | palankiai vertina pasiūlymą dėl bendros paraiškos gauti leidimą ir gyventi, ir dirbti; ragina patobulinti administracines procedūras sudarant sąlygas lengviau gauti tokį leidimą; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina pasiūlymą dėl bendros paraiškos gauti leidimą ir gyventi, ir dirbti; ragina patobulinti administracines procedūras sudarant sąlygas lengviau gauti tokį leidimą;

| 63. | palankiai vertina visus pasiūlymus supaprastinti patekimo į ES darbo tikslais procedūras ir prašo supaprastinti paraiškų pateikimo ir leidimų patvirtinimo tvarką siekiant užtikrinti veiksmingą sistemos veikimą; |
| --- | --- |

63.

palankiai vertina visus pasiūlymus supaprastinti patekimo į ES darbo tikslais procedūras ir prašo supaprastinti paraiškų pateikimo ir leidimų patvirtinimo tvarką siekiant užtikrinti veiksmingą sistemos veikimą;

| 64. | mano, kad bendras leidimas yra gera priemonė spręsti neatitikimų problemą, kuri labai gaji Europos Sąjungos šalyse ir silpnina Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintą teisę į gerą administravimą; |
| --- | --- |

64.

mano, kad bendras leidimas yra gera priemonė spręsti neatitikimų problemą, kuri labai gaji Europos Sąjungos šalyse ir silpnina Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintą teisę į gerą administravimą;

| 65. | palankiai vertina visų turinčių bendrą leidimą bendrų teisių pripažinimą; primena, kad šios teisės turi būti pripažintos kaip susijusios su TDO tarptautine žmonių saugos darbe sistema; |
| --- | --- |

65.

palankiai vertina visų turinčių bendrą leidimą bendrų teisių pripažinimą; primena, kad šios teisės turi būti pripažintos kaip susijusios su TDO tarptautine žmonių saugos darbe sistema;

| 66. | primena, kad nuomonėje CdR 233/2006 (8) pabrėžiama, jog svarbu patobulinti imigrantų kvalifikacijos ir apskritai profesinių įgūdžių pripažinimo ir atitikimo mechanizmus siekiant sudaryti sąlygas labiau jų gebėjimus atitinkančiai integracijai; |
| --- | --- |

66.

primena, kad nuomonėje CdR 233/2006 (8) pabrėžiama, jog svarbu patobulinti imigrantų kvalifikacijos ir apskritai profesinių įgūdžių pripažinimo ir atitikimo mechanizmus siekiant sudaryti sąlygas labiau jų gebėjimus atitinkančiai integracijai;

| 67. | palankiai vertina garantijas, susijusias su bendros paraiškos dėl bendro leidimo pateikimo tvarka, visų pirma būtinybę pagrįsti paraiškos atmetimą ir galimybę pateikti skundą atmetimo atveju; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina garantijas, susijusias su bendros paraiškos dėl bendro leidimo pateikimo tvarka, visų pirma būtinybę pagrįsti paraiškos atmetimą ir galimybę pateikti skundą atmetimo atveju;

| 68. | pabrėžia, kad valstybės narės, laikydamosi subsidiarumo principo, privalo atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas rengdamos imigracijos politiką, visų pirma integracijos į darbo rinką srityje, kad jos (vietos ir regionų valdžios institucijos) galėtų dalyvauti priimant sprendimą dėl užsieniečių, galinčių patekti į jų teritoriją, skaičiaus nustatymo ir dėl jų profesinių gebėjimų. |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad valstybės narės, laikydamosi subsidiarumo principo, privalo atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijas rengdamos imigracijos politiką, visų pirma integracijos į darbo rinką srityje, kad jos (vietos ir regionų valdžios institucijos) galėtų dalyvauti priimant sprendimą dėl užsieniečių, galinčių patekti į jų teritoriją, skaičiaus nustatymo ir dėl jų profesinių gebėjimų.

2008 m. birželio 18 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  ES pirmininkaujančios šalies išvados. Europos Vadovų Taryba, 2005 m. gruodžio 15–16 d., Briuselis. IV skyrius, 8 punktas.

1

(2)  Vadovaujantis 2005 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo protokolu.

2

(3)  Reglamento Nr. 862/2007 5 konstatuojamoje dalyje pripažįstama, kad „auga poreikis gauti statistinę informaciją apie migrantų profesiją, išsilavinimą, kvalifikaciją ir veiklos pobūdį“. Be to, reglamente teigiama, kad (6) „suderinta ir palyginama Bendrijos migracijos ir prieglobsčio suteikimo statistika yra būtina Bendrijos teisės aktams ir politikos kryptims, susijusioms su imigracija ir prieglobsčio suteikimu bei laisvu asmenų judėjimu, plėtoti bei stebėti.“

3

(4)  COM(2007) 248 galutinis.

4

(5)  COM(2005) 391 ir COM(2007) 248.

5

(6)  Užtikrinti darbuotojų judumo naudą ir sumažinti galimas neigiamas pasekmes. Teminis trečiosios sesijos dokumentas Darbo ieškančių migrantų srautai nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. TDO forumas, 2007 m.

6

Darbo ieškančių migrantų srautai nacionaliniu ir tarptautiniu mastu

(7)  Jungtinė parlamentinė asamblėja. Pranešimo apie kvalifikuotų darbuotojų migraciją ir jos poveikį nacionalinei plėtrai projektas. ACP-UE/100.012/B/2007.

7

(8)  Regionų komiteto nuomonė dėl teisėtos migracijos politikos plano, kovos su nelegalia imigracija ir Europos migracijos tinklo ateities, CdR 233/2006, 2007 2 13.

8

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/26

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) 2007–2010 m. strategijos dokumentas

(2008/C 257/05)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | yra įsitikinęs, kad demokratijos ir žmogaus teisių vertybės, kurios skelbiamos prie Lisabonos sutarties pridedamoje Pagrindinių teisių chartijoje, yra kertinis Europos integracijos proceso akmuo, ir kad geresnė žmogaus teisių apsauga ES padės propaguoti demokratiją ir žmogaus teises plėtojant ES išorės santykius. |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad demokratijos ir žmogaus teisių vertybės, kurios skelbiamos prie Lisabonos sutarties pridedamoje Pagrindinių teisių chartijoje, yra kertinis Europos integracijos proceso akmuo, ir kad geresnė žmogaus teisių apsauga ES padės propaguoti demokratiją ir žmogaus teises plėtojant ES išorės santykius.

| — | pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės pirmiausia yra pasaulinės svarbos klausimai ir visuotinės vertybės, ir daugelyje visuomenių vietos valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esančios institucijos, kurių pareiga šias teises įgyvendinti. Kadangi ši priemonė pirmiausia skirta valstybės institucijų kūrimui, joje galėtų būti daugiau dėmesio skiriama vietos ir regionų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės pirmiausia yra pasaulinės svarbos klausimai ir visuotinės vertybės, ir daugelyje visuomenių vietos valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esančios institucijos, kurių pareiga šias teises įgyvendinti. Kadangi ši priemonė pirmiausia skirta valstybės institucijų kūrimui, joje galėtų būti daugiau dėmesio skiriama vietos ir regionų valdžios institucijoms.

| — | taip pat atkreipia dėmesį ir į Regionų komiteto rinkimų stebėjimo strategiją, kurią būtų galima panaudoti 5 tikslui įgyvendinti ir taip aktyviau kurti liaudies demokratiją ir ugdyti gyventojų atsakomybę už demokratinį procesą. |
| --- | --- |

—

taip pat atkreipia dėmesį ir į Regionų komiteto rinkimų stebėjimo strategiją, kurią būtų galima panaudoti 5 tikslui įgyvendinti ir taip aktyviau kurti liaudies demokratiją ir ugdyti gyventojų atsakomybę už demokratinį procesą.

| — | mano, kad parama rinkimų stebėjimui yra svarbi demokratijos raidos dalis ir yra įsitikinęs, kad būsimose ES rinkimų stebėjimo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų rinkimų trečiosiose šalyse stebėjimui. |
| --- | --- |

—

mano, kad parama rinkimų stebėjimui yra svarbi demokratijos raidos dalis ir yra įsitikinęs, kad būsimose ES rinkimų stebėjimo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų rinkimų trečiosiose šalyse stebėjimui.

| — | mano, kad ES stebint nacionalinius rinkimus, daugiau dėmesio reikėtų skirti demokratijos propagavimo vietos ir regionų lygmenimis poveikio įvertinimui. |
| --- | --- |

—

mano, kad ES stebint nacionalinius rinkimus, daugiau dėmesio reikėtų skirti demokratijos propagavimo vietos ir regionų lygmenimis poveikio įvertinimui.

| Pranešėja | : | Heini Utunen (FI/LDAE), Jyväskylä miesto tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Heini Utunen (FI/LDAE), Jyväskylä miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos 2007–2010 m. strategijos dokumentas, skirtas Europos priemonės demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) finansuojamoms programoms, ir jo priedai (asignavimai pagal EIDHR 2007–2010 m.)

C(2007)3765

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

A   Bendros rekomendacijos

| 1. | Pažymi, kad, jo įsitikinimu, demokratijos ir žmogaus teisių vertybės, kurios skelbiamos prie Lisabonos sutarties pridedamoje Pagrindinių teisių chartijoje, yra kertinis Europos integracijos proceso akmuo, ir kad geresnė žmogaus teisių apsauga ES padės propaguoti demokratiją ir žmogaus teises plėtojant ES išorės santykius. |
| --- | --- |

1.

Pažymi, kad, jo įsitikinimu, demokratijos ir žmogaus teisių vertybės, kurios skelbiamos prie Lisabonos sutarties pridedamoje Pagrindinių teisių chartijoje, yra kertinis Europos integracijos proceso akmuo, ir kad geresnė žmogaus teisių apsauga ES padės propaguoti demokratiją ir žmogaus teises plėtojant ES išorės santykius.

| 2. | Teikia ypatingą svarbą tam, kad Europos Sąjunga demokratija ir žmogaus teises laiko visuomeninėmis vertybėmis, kurias reikėtų aktyviai propaguoti visame pasaulyje bei remia pastangas siekti šių vertybių trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

2.

Teikia ypatingą svarbą tam, kad Europos Sąjunga demokratija ir žmogaus teises laiko visuomeninėmis vertybėmis, kurias reikėtų aktyviai propaguoti visame pasaulyje bei remia pastangas siekti šių vertybių trečiosiose šalyse.

| 3. | Primena, kad Regionų komitetas laikosi nuoseklios pozicijos, kad tikras demokratinis valdymas galimas tik perdavus pakankamai įgaliojimų ir kompetencijos vietos ir regionų lygmeniui; bendradarbiaudamos, kai ieškoma apčiuopiamų konkrečių kasdienių problemų sprendimo, vietos ir regionų valdžios institucijos gali ugdyti pasitikėjimą tarp valstybių, pasitikėjimą vietos demokratija ir tikėjimą kultūrų dialogu. Jos gali užtikrinti didesnę vietos atsakomybę ir tvaresnį pajėgumų didinimą remiant demokratiją ir propaguojant žmogaus teises. |
| --- | --- |

3.

Primena, kad Regionų komitetas laikosi nuoseklios pozicijos, kad tikras demokratinis valdymas galimas tik perdavus pakankamai įgaliojimų ir kompetencijos vietos ir regionų lygmeniui; bendradarbiaudamos, kai ieškoma apčiuopiamų konkrečių kasdienių problemų sprendimo, vietos ir regionų valdžios institucijos gali ugdyti pasitikėjimą tarp valstybių, pasitikėjimą vietos demokratija ir tikėjimą kultūrų dialogu. Jos gali užtikrinti didesnę vietos atsakomybę ir tvaresnį pajėgumų didinimą remiant demokratiją ir propaguojant žmogaus teises.

| 4. | Pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės pirmiausia yra pasaulinės svarbos klausimai ir visuotinės vertybės, ir daugelyje visuomenių vietos valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esančios institucijos, kurių pareiga šias teises įgyvendinti. Kadangi ši priemonė pirmiausia skirta valstybės institucijų kūrimui, joje galėtų būti daugiau dėmesio skiriama vietos ir regionų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

4.

Pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės pirmiausia yra pasaulinės svarbos klausimai ir visuotinės vertybės, ir daugelyje visuomenių vietos valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esančios institucijos, kurių pareiga šias teises įgyvendinti. Kadangi ši priemonė pirmiausia skirta valstybės institucijų kūrimui, joje galėtų būti daugiau dėmesio skiriama vietos ir regionų valdžios institucijoms.

| 5. | Pripažįsta, kad EIDHR ypatingas vaidmuo tenka prisidedant prie demokratijos raidos ir stiprinimo ir teisinės valstybės kūrimo trečiosiose šalyse visame pasaulyje, taip pat ši priemonė svarbi formuojant nuoseklų ir darnų požiūrį į ES veiklą šioje srityje. |
| --- | --- |

5.

Pripažįsta, kad EIDHR ypatingas vaidmuo tenka prisidedant prie demokratijos raidos ir stiprinimo ir teisinės valstybės kūrimo trečiosiose šalyse visame pasaulyje, taip pat ši priemonė svarbi formuojant nuoseklų ir darnų požiūrį į ES veiklą šioje srityje.

| 6. | Mano, kad EIDHR — apčiuopiama Europos vertybė, stiprinanti Europos poziciją propaguojant demokratiją ir žmogaus teises trečiosiose šalyse. RK pabrėžia, kad ES ketinimas skatinti demokratiją nereiškia, kad ES turėtų arba galėtų eksportuoti jos modelį arba primesti jį trečiosioms šalims. EIDHR suteikia galimybę veiksmingiau skleisti bendrus asmens laisvės principus. Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos Tarybos priimta Europos vietos savivaldos chartija daugeliui besiformuojančios demokratijos valstybių Europoje suteikė postūmį ir gaires kurti gerai veikiančią vietos savivaldą. Tam pačiam tikslui pasitarnaus ir naujas Europos vietos ir regionų savivaldos kongreso parengtas Regionų demokratijos chartijos projektas. |
| --- | --- |

6.

Mano, kad EIDHR — apčiuopiama Europos vertybė, stiprinanti Europos poziciją propaguojant demokratiją ir žmogaus teises trečiosiose šalyse. RK pabrėžia, kad ES ketinimas skatinti demokratiją nereiškia, kad ES turėtų arba galėtų eksportuoti jos modelį arba primesti jį trečiosioms šalims. EIDHR suteikia galimybę veiksmingiau skleisti bendrus asmens laisvės principus. Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos Tarybos priimta Europos vietos savivaldos chartija daugeliui besiformuojančios demokratijos valstybių Europoje suteikė postūmį ir gaires kurti gerai veikiančią vietos savivaldą. Tam pačiam tikslui pasitarnaus ir naujas Europos vietos ir regionų savivaldos kongreso parengtas Regionų demokratijos chartijos projektas.

| 7. | Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į strategijos tikslą teikti paramą nesvarbu, ar su ja sutinka trečiųjų šalių vyriausybės, atitinkamų šalių demokratiškai išrinktos vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų būti laikomos partnerėmis siekiant EIDHR tikslų: jas reikia vienareikšmiškai įtraukti į subjektų sąrašą tokiu pačiu statusu kaip ir pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

7.

Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į strategijos tikslą teikti paramą nesvarbu, ar su ja sutinka trečiųjų šalių vyriausybės, atitinkamų šalių demokratiškai išrinktos vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų būti laikomos partnerėmis siekiant EIDHR tikslų: jas reikia vienareikšmiškai įtraukti į subjektų sąrašą tokiu pačiu statusu kaip ir pilietinės visuomenės organizacijos.

| 8. | Primena, kad Regionų komitetas neseniai parengė keletą priemonių savo politikai šalyse, su kuriomis Komitetas yra užmezgęs ryšius, įgyvendinti: pirmiausia paminėtinas trijų darbo grupių — Vakarų Balkanų, Turkijos ir Kroatijos — sukūrimas, ir Europos kaimynystės politikai skirtų konferencijų ciklo organizavimas. Taip susidarė sąlygos nuolatiniam politiniam dialogui ir apsikeitimui geriausia praktika su vietos ir regionų lygmens atstovais iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

8.

Primena, kad Regionų komitetas neseniai parengė keletą priemonių savo politikai šalyse, su kuriomis Komitetas yra užmezgęs ryšius, įgyvendinti: pirmiausia paminėtinas trijų darbo grupių — Vakarų Balkanų, Turkijos ir Kroatijos — sukūrimas, ir Europos kaimynystės politikai skirtų konferencijų ciklo organizavimas. Taip susidarė sąlygos nuolatiniam politiniam dialogui ir apsikeitimui geriausia praktika su vietos ir regionų lygmens atstovais iš trečiųjų šalių.

| 9. | Komitetas būtų labiau linkęs šią priemonę ir jos tikslus įgyvendinti vadovaudamasis ilgalaikiu strateginiu požiūriu. Prioritetinės sritys kiekvienu programavimo laikotarpiu keitėsi, todėl sudėtinga programos ir jos iniciatyvų ilgalaikė raida ir vertinimas. Išsamus užbaigtų programų įvertinimas ir tikslios ataskaitos padeda kurti naujas programas. |
| --- | --- |

9.

Komitetas būtų labiau linkęs šią priemonę ir jos tikslus įgyvendinti vadovaudamasis ilgalaikiu strateginiu požiūriu. Prioritetinės sritys kiekvienu programavimo laikotarpiu keitėsi, todėl sudėtinga programos ir jos iniciatyvų ilgalaikė raida ir vertinimas. Išsamus užbaigtų programų įvertinimas ir tikslios ataskaitos padeda kurti naujas programas.

| 10. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, jog būtina racionalizuoti paraiškų dėl EIDHR finansavimo pateikimo tvarką, taip pat ragina supaprastinti ir konkrečią programos eigą, kad ir ne tokios organizuotos struktūros galėtų pasinaudoti šia priemone ir su ja visapusiškai ir lanksčiai dirbti. Kadangi EIDHR yra palyginti nedidelės apimties finansavimo priemonė, kad ji būtų sėkminga, būtina vadovautis atrankos ir strateginės svarbos principais. |
| --- | --- |

10.

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, jog būtina racionalizuoti paraiškų dėl EIDHR finansavimo pateikimo tvarką, taip pat ragina supaprastinti ir konkrečią programos eigą, kad ir ne tokios organizuotos struktūros galėtų pasinaudoti šia priemone ir su ja visapusiškai ir lanksčiai dirbti. Kadangi EIDHR yra palyginti nedidelės apimties finansavimo priemonė, kad ji būtų sėkminga, būtina vadovautis atrankos ir strateginės svarbos principais.

| 11. | Rekomenduoja, kad strategija būtų vertinama iš trečiųjų šalių vietos ir regionų valdžios institucijų bei subsidiarumo perspektyvos. EIDHR įgyvendinimas ir administravimas neturėtų tiek padidinti biurokratijos, kad ji taptų kliūtimi projektams, kurie svarbūs vietos subjektams. Reikėtų leisti kuo daugiau lankstumo, kad būtų išvengta diskriminacijos, kurią galėtų lemti sudėtingos struktūros. |
| --- | --- |

11.

Rekomenduoja, kad strategija būtų vertinama iš trečiųjų šalių vietos ir regionų valdžios institucijų bei subsidiarumo perspektyvos. EIDHR įgyvendinimas ir administravimas neturėtų tiek padidinti biurokratijos, kad ji taptų kliūtimi projektams, kurie svarbūs vietos subjektams. Reikėtų leisti kuo daugiau lankstumo, kad būtų išvengta diskriminacijos, kurią galėtų lemti sudėtingos struktūros.

B   Teminės rekomendacijos

| 12. | Kadangi Regionų komitetas yra pasiryžęs siekti demokratijos, gero valdymo, stiprinti Europos vertybes ir žmogaus teises, jo dalyvavimas strategijoje yra pagrįstas. Iš penkių siūlomų tikslų 2010–2013 m. daugiamečiame plane ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimui pagal 2 tikslą. RK atkreipia dėmesį ir į Regionų komiteto rinkimų stebėjimo strategiją, kurią būtų galima panaudoti 5 tikslui įgyvendinti ir taip aktyviau kurti liaudies demokratiją ir ugdyti gyventojų atsakomybę už demokratinį procesą. |
| --- | --- |

12.

Kadangi Regionų komitetas yra pasiryžęs siekti demokratijos, gero valdymo, stiprinti Europos vertybes ir žmogaus teises, jo dalyvavimas strategijoje yra pagrįstas. Iš penkių siūlomų tikslų 2010–2013 m. daugiamečiame plane ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimui pagal 2 tikslą. RK atkreipia dėmesį ir į Regionų komiteto rinkimų stebėjimo strategiją, kurią būtų galima panaudoti 5 tikslui įgyvendinti ir taip aktyviau kurti liaudies demokratiją ir ugdyti gyventojų atsakomybę už demokratinį procesą.

1 tikslas

Didinti pagarbą žmogaus teisėms tose šalyse ir regionuose, kuriuose toms teisėms gresia didžiausias pavojus

| 13. | Atkreipia dėmesį į tai, kad nors šiuo tikslu pirmiausiai remiamos nevyriausybinės organizacijos, reikėtų pripažinti, kad kai kuriose šalyse ir regionuose žmogaus teisių gynėjai ir net savivaldybių tarnautojai susiduria su tam tikra rizika dėl savo pareigų ir kasdienio darbo. Reikėtų pasistengti suteikti jiems paramą. |
| --- | --- |

13.

Atkreipia dėmesį į tai, kad nors šiuo tikslu pirmiausiai remiamos nevyriausybinės organizacijos, reikėtų pripažinti, kad kai kuriose šalyse ir regionuose žmogaus teisių gynėjai ir net savivaldybių tarnautojai susiduria su tam tikra rizika dėl savo pareigų ir kasdienio darbo. Reikėtų pasistengti suteikti jiems paramą.

2 tikslas

Stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį remiant žmogaus teises ir demokratines reformas, palaikant taikų skirtingų grupių interesų derinimą ir stiprinant dalyvavimą ir atstovavimą politikoje

| 14. | Mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje dalyvaujamoji ir integruojanti vietos ir regionų lygmens demokratija yra geriausias būdas sukurti į piliečių poreikius orientuotą ir sklandžiai veikiančią demokratinę sistemą, kuri remiasi geru valdymu ir kuria piliečiai pasitiki ir kurią palaiko. |
| --- | --- |

14.

Mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje dalyvaujamoji ir integruojanti vietos ir regionų lygmens demokratija yra geriausias būdas sukurti į piliečių poreikius orientuotą ir sklandžiai veikiančią demokratinę sistemą, kuri remiasi geru valdymu ir kuria piliečiai pasitiki ir kurią palaiko.

| 15. | Ragina laikytis integruojamosios demokratijos modelių, pavyzdžiui, lygiaverčio vyrų ir moterų, tradicinių bendruomenių (kur jų yra) ir vietinių mažumų politinio atstovavimo. Be to, mažumų bendruomenių ir neįgaliųjų, vaikų ir jaunimo dalyvavimas politikoje yra viena sričių, kuriose labai svarbu keistis geriausia praktika su vietos valdžios institucijomis ir joms padėti, skatinant piliečių dalyvavimą. |
| --- | --- |

15.

Ragina laikytis integruojamosios demokratijos modelių, pavyzdžiui, lygiaverčio vyrų ir moterų, tradicinių bendruomenių (kur jų yra) ir vietinių mažumų politinio atstovavimo. Be to, mažumų bendruomenių ir neįgaliųjų, vaikų ir jaunimo dalyvavimas politikoje yra viena sričių, kuriose labai svarbu keistis geriausia praktika su vietos valdžios institucijomis ir joms padėti, skatinant piliečių dalyvavimą.

| 16. | Pažymi, kad svarbus gero valdymo, paremto plačiu politiniu atstovavimu ir dalyvavimu, bruožas — pripažinti, kad geriausi sprendimai turi būti priimami kiek įmanoma arčiau piliečių. |
| --- | --- |

16.

Pažymi, kad svarbus gero valdymo, paremto plačiu politiniu atstovavimu ir dalyvavimu, bruožas — pripažinti, kad geriausi sprendimai turi būti priimami kiek įmanoma arčiau piliečių.

| 17. | Pabrėžia, kad demokratiniai atskaitomybės procesai, pradedant nuo vietos ir regionų lygmens, nepaprastai svarbūs užtikrinant valdymo skaidrumą, kovojant su korupcija ir mažinant skurdą. |
| --- | --- |

17.

Pabrėžia, kad demokratiniai atskaitomybės procesai, pradedant nuo vietos ir regionų lygmens, nepaprastai svarbūs užtikrinant valdymo skaidrumą, kovojant su korupcija ir mažinant skurdą.

| 18. | Mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, galėdamos tiesiogiai ir ne taip formaliai bendrauti su žmonėmis, stengdamosi pirmiausiai rasti praktinius piliečių kasdieninių problemų sprendimus, atlieka svarbų vaidmenį stiprinant nesutariančių interesų grupių bendradarbiavimą vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

18.

Mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, galėdamos tiesiogiai ir ne taip formaliai bendrauti su žmonėmis, stengdamosi pirmiausiai rasti praktinius piliečių kasdieninių problemų sprendimus, atlieka svarbų vaidmenį stiprinant nesutariančių interesų grupių bendradarbiavimą vietos lygmeniu.

| 19. | Mano, kad pilietinė visuomenė, vietos nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir bendruomenių organizacijos, remiančios pagrindines laisves ir žmogaus teises, bei vietos žmogaus teisių gynėjai, įgyvendindami politines, ekonomines ir socialines teises vietos lygmeniu, geriausių rezultatų gali pasiekti, jei jų veikla pripažįstama ir darbe nesusiduriama su grasinimais, priekabiavimu ir nesaugumu. Komitetas mano, kad vietos lygmuo yra ypač svarbus, kai reikia skiepyti demokratines vertybes ir didinti piliečių politinį sąmoningumą, jeigu norima, kad jie gebėtų dirbti kartu su įgaliotomis vietos ir regionų valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

19.

Mano, kad pilietinė visuomenė, vietos nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir bendruomenių organizacijos, remiančios pagrindines laisves ir žmogaus teises, bei vietos žmogaus teisių gynėjai, įgyvendindami politines, ekonomines ir socialines teises vietos lygmeniu, geriausių rezultatų gali pasiekti, jei jų veikla pripažįstama ir darbe nesusiduriama su grasinimais, priekabiavimu ir nesaugumu. Komitetas mano, kad vietos lygmuo yra ypač svarbus, kai reikia skiepyti demokratines vertybes ir didinti piliečių politinį sąmoningumą, jeigu norima, kad jie gebėtų dirbti kartu su įgaliotomis vietos ir regionų valdžios institucijomis.

| 20. | Pabrėžia papildomą veiklos vietos lygmeniu naudą vykstant bendradarbiavimui per sieną įvairiais klausimais, taip pat ir sprendžiant konfliktus. Ypač pabrėžtina teigiama vietos iniciatyvų, pavyzdžiui, „miestų diplomatijos“, skatinant kultūrų dialogą, ir pasitikėjimą vietos lygiu stiprinančios priemonės, įtaka konfliktinėse situacijose. Todėl reikia aktyviau planuoti pasaulines demokratijos ir žmogaus teisių kampanijas, visų pirma taikant daugiašališkumo metodą, apimantį aiškią vietos ir regionų perspektyvą. |
| --- | --- |

20.

Pabrėžia papildomą veiklos vietos lygmeniu naudą vykstant bendradarbiavimui per sieną įvairiais klausimais, taip pat ir sprendžiant konfliktus. Ypač pabrėžtina teigiama vietos iniciatyvų, pavyzdžiui, „miestų diplomatijos“, skatinant kultūrų dialogą, ir pasitikėjimą vietos lygiu stiprinančios priemonės, įtaka konfliktinėse situacijose. Todėl reikia aktyviau planuoti pasaulines demokratijos ir žmogaus teisių kampanijas, visų pirma taikant daugiašališkumo metodą, apimantį aiškią vietos ir regionų perspektyvą.

3 tikslas

Remti veiksmus, susijusius su žmogaus teisėmis ir demokratijos klausimais tose srityse, kurios nurodytos ES gairėse, įskaitant dialogą žmogaus teisių klausimu, žmogaus teisių aktyvistus, mirties bausmę, kankinimus, vaikų dalyvavimą ginkluotuose konfliktuose

| 21. | Primena, kad nors dialogas žmogaus teisių klausimu paprastai užmezgamas su valstybės valdžios institucijomis, su demokratija susijusius klausimus būtina aptarti ir su vietos bei regionų lygmens subjektais. Veikiančią demokratinę sistemą galima sukurti ir palaikyti tik įtraukiant vietos ir regionų lygmens institucijas ir vietos ir regionų lygmeniu joms prisiimant atsakomybę — tiek vienas, tiek kitas lygmuo visokeriopai prisideda vystant šią sistemą. |
| --- | --- |

21.

Primena, kad nors dialogas žmogaus teisių klausimu paprastai užmezgamas su valstybės valdžios institucijomis, su demokratija susijusius klausimus būtina aptarti ir su vietos bei regionų lygmens subjektais. Veikiančią demokratinę sistemą galima sukurti ir palaikyti tik įtraukiant vietos ir regionų lygmens institucijas ir vietos ir regionų lygmeniu joms prisiimant atsakomybę — tiek vienas, tiek kitas lygmuo visokeriopai prisideda vystant šią sistemą.

| 22. | Kadangi pagal Jungtinių Tautų apibrėžimą žmogaus teisių gynėjai — žmogaus teises ir pagrindines laisves propaguojantys ir ginantys asmenys ir organizacijos, čia aiškiai matomas vietos sprendimus priimančių organų ir aktyvistų vaidmuo. |
| --- | --- |

22.

Kadangi pagal Jungtinių Tautų apibrėžimą žmogaus teisių gynėjai — žmogaus teises ir pagrindines laisves propaguojantys ir ginantys asmenys ir organizacijos, čia aiškiai matomas vietos sprendimus priimančių organų ir aktyvistų vaidmuo.

| 23. | Primygtinai atkreipia dėmesį į nemažą kankinimų atvejų skaičių vietos kalėjimuose ir policijos nuovadose. Tad reikia dėti daug pastangų, kad valstybės teisė ir tarptautiniai įsipareigojimai būtų įgyvendinti vietos lygmeniu. Todėl reikia skirti paramą ir valdžios veiksmus stebinčioms vietos NVO bei valdžios pareigūnų mokymui. |
| --- | --- |

23.

Primygtinai atkreipia dėmesį į nemažą kankinimų atvejų skaičių vietos kalėjimuose ir policijos nuovadose. Tad reikia dėti daug pastangų, kad valstybės teisė ir tarptautiniai įsipareigojimai būtų įgyvendinti vietos lygmeniu. Todėl reikia skirti paramą ir valdžios veiksmus stebinčioms vietos NVO bei valdžios pareigūnų mokymui.

| 24. | Remia vaiko teisių gaires ir pabrėžia vietos valdžios institucijų svarbą užtikrinant galimybę gauti tinkamą išsilavinimą ir sveikatos priežiūrą, įskaitant pastangas užtikrinti reprodukcinės sveikatos teisę, ypač mergaitėms. |
| --- | --- |

24.

Remia vaiko teisių gaires ir pabrėžia vietos valdžios institucijų svarbą užtikrinant galimybę gauti tinkamą išsilavinimą ir sveikatos priežiūrą, įskaitant pastangas užtikrinti reprodukcinės sveikatos teisę, ypač mergaitėms.

| 25. | Palankiai vertina Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008) 55 galutinis), kuriame vaikams numatoma ypatinga vieta ES išorės veiksmuose, ir primena, kad Bendrijai vykdant bet kokią išorės veiklą būtina dėti pastangas, kad būtų atsižvelgta į vaikų interesus ir teises. |
| --- | --- |

25.

Palankiai vertina Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008) 55 galutinis), kuriame vaikams numatoma ypatinga vieta ES išorės veiksmuose, ir primena, kad Bendrijai vykdant bet kokią išorės veiklą būtina dėti pastangas, kad būtų atsižvelgta į vaikų interesus ir teises.

4 tikslas

Remti ir stiprinti tarptautinį ir regioninį žmogaus teisių apsaugos, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos skatinimo pagrindą

| 26. | Teigiamai vertina jau sudarytus bendradarbiavimo susitarimus su Europos Taryba, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu ir norėtų, kad būtų remiamas vietos demokratijos plėtojimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų pajėgumų įgyvendinti pilietines, politines, ekonomines ir socialines teises stiprinimas. |
| --- | --- |

26.

Teigiamai vertina jau sudarytus bendradarbiavimo susitarimus su Europos Taryba, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu ir norėtų, kad būtų remiamas vietos demokratijos plėtojimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų pajėgumų įgyvendinti pilietines, politines, ekonomines ir socialines teises stiprinimas.

| 27. | Pabrėžia, kad vaikai, atsižvelgiant į jų amžių ir brandos lygį (kaip kad numatyta JT vaiko teisių konvencijos 12 straipsnyje), turi teisę dalyvauti, daryti įtaką ir būti išklausyti, ypač kai priimami sprendimai vietos klausimais. |
| --- | --- |

27.

Pabrėžia, kad vaikai, atsižvelgiant į jų amžių ir brandos lygį (kaip kad numatyta JT vaiko teisių konvencijos 12 straipsnyje), turi teisę dalyvauti, daryti įtaką ir būti išklausyti, ypač kai priimami sprendimai vietos klausimais.

5 tikslas

Didinti pasitikėjimą demokratiniais rinkimų procesais, visų pirma užtikrinant rinkimų stebėjimą

| 28. | Aktyviai stiprindamas vietos ir regionų demokratiją, decentralizavimą ir savivaldą Europoje ir sukaupęs atitinkamą patirtį šiose srityse Komitetas yra įsitikinęs, kad nacionalinių ir Europos valdžios institucijų pagarbos nustatytai vietos ir regionų kompetencijai užtikrinimas yra nepaprastai svarbus, jeigu norime visame pasaulyje skatinti tikrą demokratiją ir žmogaus teises. |
| --- | --- |

28.

Aktyviai stiprindamas vietos ir regionų demokratiją, decentralizavimą ir savivaldą Europoje ir sukaupęs atitinkamą patirtį šiose srityse Komitetas yra įsitikinęs, kad nacionalinių ir Europos valdžios institucijų pagarbos nustatytai vietos ir regionų kompetencijai užtikrinimas yra nepaprastai svarbus, jeigu norime visame pasaulyje skatinti tikrą demokratiją ir žmogaus teises.

| 29. | Pabrėžia, kad rinkimų stebėjimas per pastaruosius dvejus metus tapo viena iš veiksmingų Regionų komiteto išorės politikos priemonių. Šiuo požiūriu Komitetas vertina Europos vietos ir regionų savivaldos kongreso patirtį ir ilgametes pastangas šioje srityje ir kartu džiaugiasi, kad jam suteikta galimybė dalyvauti Kongreso darbe stiprinant ir stiprinant vietos ir regionų demokratiją. |
| --- | --- |

29.

Pabrėžia, kad rinkimų stebėjimas per pastaruosius dvejus metus tapo viena iš veiksmingų Regionų komiteto išorės politikos priemonių. Šiuo požiūriu Komitetas vertina Europos vietos ir regionų savivaldos kongreso patirtį ir ilgametes pastangas šioje srityje ir kartu džiaugiasi, kad jam suteikta galimybė dalyvauti Kongreso darbe stiprinant ir stiprinant vietos ir regionų demokratiją.

| 30. | Mano, kad parama rinkimų stebėjimui yra svarbi demokratijos raidos dalis ir yra įsitikinęs, kad būsimose ES rinkimų stebėjimo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų rinkimų trečiosiose šalyse stebėjimui. |
| --- | --- |

30.

Mano, kad parama rinkimų stebėjimui yra svarbi demokratijos raidos dalis ir yra įsitikinęs, kad būsimose ES rinkimų stebėjimo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti vietos ir regionų rinkimų trečiosiose šalyse stebėjimui.

| 31. | Mano, kad ES stebint nacionalinius rinkimus, daugiau dėmesio reikėtų skirti demokratijos propagavimo vietos ir regionų lygmenimis poveikio įvertinimui. |
| --- | --- |

31.

Mano, kad ES stebint nacionalinius rinkimus, daugiau dėmesio reikėtų skirti demokratijos propagavimo vietos ir regionų lygmenimis poveikio įvertinimui.

| 32. | Pabrėžia, kad būsimoje 2010–2013 m. laikotarpio strategijoje turėtų būti atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį šioje iniciatyvoje, ypač vietos rinkimų procesų ir Europos stebėjimo trečiosiose šalyse patirties atžvilgiu. |
| --- | --- |

32.

Pabrėžia, kad būsimoje 2010–2013 m. laikotarpio strategijoje turėtų būti atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį šioje iniciatyvoje, ypač vietos rinkimų procesų ir Europos stebėjimo trečiosiose šalyse patirties atžvilgiu.

2008 m. birželio 18 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/30

---

Regionų komiteto nuomonė — Daugiakalbystė

(2008/C 257/06)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinė atsakomybė už kalbinės įvairovės išsaugojimą ir skatinimą. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi palankiausias sąlygas plėtoti konstruktyvią partnerystę su kalbų mokymo institucijomis siekiant parengti bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo programas atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus ir poreikius vietoje; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinė atsakomybė už kalbinės įvairovės išsaugojimą ir skatinimą. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi palankiausias sąlygas plėtoti konstruktyvią partnerystę su kalbų mokymo institucijomis siekiant parengti bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo programas atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus ir poreikius vietoje;

| — | mano, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos kalbų įvairovės svarbą kuriant daugiakalbę visuomenę reikia siekti kuo didesnio teigiamo įvairovės poveikio ir kuo mažiau neigiamų pasekmių; |
| --- | --- |

—

mano, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos kalbų įvairovės svarbą kuriant daugiakalbę visuomenę reikia siekti kuo didesnio teigiamo įvairovės poveikio ir kuo mažiau neigiamų pasekmių;

| — | yra įsitikinęs, jog kiekvienas ES pilietis, išsaugodamas savo gimtąją (-ąsias) kalbą (-as) kaip savo kultūros paveldo ženklą, per savo gyvenimą turėtų išmokti aktyviai ir pasyviai vartoti antrą papildomą dažnai vartojamą kalbą ir trečią kalbą, pasirinktą remiantis kilmės šalies ar regiono kultūriniu panašumu arba socialinio ir ekonominio judumo poreikiais; |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, jog kiekvienas ES pilietis, išsaugodamas savo gimtąją (-ąsias) kalbą (-as) kaip savo kultūros paveldo ženklą, per savo gyvenimą turėtų išmokti aktyviai ir pasyviai vartoti antrą papildomą dažnai vartojamą kalbą ir trečią kalbą, pasirinktą remiantis kilmės šalies ar regiono kultūriniu panašumu arba socialinio ir ekonominio judumo poreikiais;

| — | siekiant tikslo „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ regionai turi atlikti pagrindinį vaidmenį, visų pirma rengiant ir įgyvendinant švietimo programas; |
| --- | --- |

—

siekiant tikslo „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ regionai turi atlikti pagrindinį vaidmenį, visų pirma rengiant ir įgyvendinant švietimo programas;

| — | rekomenduoja visus regionus skatinti sukurti daugiakalbystei skirtą vietos forumą siekiant įvertinti visuomenines, ekonomines ir švietimo tendencijas, pasiūlyti būtinas informavimo ir piliečių motyvavimo mokytis visą gyvenimą pagal koncepciją „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ iniciatyvas. |
| --- | --- |

—

rekomenduoja visus regionus skatinti sukurti daugiakalbystei skirtą vietos forumą siekiant įvertinti visuomenines, ekonomines ir švietimo tendencijas, pasiūlyti būtinas informavimo ir piliečių motyvavimo mokytis visą gyvenimą pagal koncepciją „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ iniciatyvas.

| Pranešėjas | : | Roberto Pella (IT/ELP), Biella provincijos tarybos narys ir Valdengo mero pavaduotojas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Roberto Pella (IT/ELP), Biella provincijos tarybos narys ir Valdengo mero pavaduotojas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1. | džiaugiasi, kad Europos Komisija daugiakalbystės darbotvarkei suteikė stiprų postūmį, 2007 m. sausio 1 d. sukurdama tik šiam klausimui skirtą portfelį, kurį paskyrė Komisijos nariui Leonard Orban. Atsižvelgiant į šio portfelio svarbą ir jo keliamą iššūkį, reikėtų stiprinti šią sritį, kad būtų toliau plėtojami ir sėkmingai įgyvendinami jai nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad Europos Komisija daugiakalbystės darbotvarkei suteikė stiprų postūmį, 2007 m. sausio 1 d. sukurdama tik šiam klausimui skirtą portfelį, kurį paskyrė Komisijos nariui Leonard Orban. Atsižvelgiant į šio portfelio svarbą ir jo keliamą iššūkį, reikėtų stiprinti šią sritį, kad būtų toliau plėtojami ir sėkmingai įgyvendinami jai nustatyti tikslai;

| 2. | pabrėžia prioritetinę daugiakalbystės svarbą Europos politinėje darbotvarkėje. Šis prioritetas apima visas Europos visuomeninio, ekonominio ir kultūrinio gyvenimo sritis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia prioritetinę daugiakalbystės svarbą Europos politinėje darbotvarkėje. Šis prioritetas apima visas Europos visuomeninio, ekonominio ir kultūrinio gyvenimo sritis;

| 3. | palankiai vertina Komisijos nario Leonard Orban išdėstytą darbo programą ir jo nuomonę, kad daugiakalbystė prisideda prie Europos integracijos ir platesnio kultūrų dialogo; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Komisijos nario Leonard Orban išdėstytą darbo programą ir jo nuomonę, kad daugiakalbystė prisideda prie Europos integracijos ir platesnio kultūrų dialogo;

| 4. | atsižvelgiant į Europos Sąjungos kalbų įvairovės svarbą kuriant daugiakalbę visuomenę reikia siekti kuo didesnio teigiamo įvairovės poveikio ir kuo mažiau neigiamų pasekmių, kad įvairovė nebūtų vien tik priemonė tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgiant į Europos Sąjungos kalbų įvairovės svarbą kuriant daugiakalbę visuomenę reikia siekti kuo didesnio teigiamo įvairovės poveikio ir kuo mažiau neigiamų pasekmių, kad įvairovė nebūtų vien tik priemonė tikslui pasiekti;

| 5. | atkreipia dėmesį į 2005 m. sukurtos aukšto lygio grupės dėl daugiakalbystės atliktą studiją ir pritaria joje nurodytiems veiksmams, kurių reikėtų imtis, būtent:






  — | gerinti informuotumą, visų pirma rengiant tėvams, jaunuoliams ir kultūros bei švietimo srityse veikiančioms organizacijoms skirtas informacines kampanijas; |
| --- | --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į 2005 m. sukurtos aukšto lygio grupės dėl daugiakalbystės atliktą studiją ir pritaria joje nurodytiems veiksmams, kurių reikėtų imtis, būtent:

—

gerinti informuotumą, visų pirma rengiant tėvams, jaunuoliams ir kultūros bei švietimo srityse veikiančioms organizacijoms skirtas informacines kampanijas;

| — | įgyvendinti iniciatyvas, skatinančias mokytis naujų kalbų, ypač per užklasinę, laisvalaikio ir neformalią veiklą; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti iniciatyvas, skatinančias mokytis naujų kalbų, ypač per užklasinę, laisvalaikio ir neformalią veiklą;

| — | skirti didesnį dėmesį imigrantų kultūriniam ir kalbiniam potencialui siekiant juos integruoti į priimančiąją visuomenę ir sudarant jiems sąlygas, pasinaudojant daugiakalbyste, realizuoti visą savo asmeninį potencialą; |
| --- | --- |

—

skirti didesnį dėmesį imigrantų kultūriniam ir kalbiniam potencialui siekiant juos integruoti į priimančiąją visuomenę ir sudarant jiems sąlygas, pasinaudojant daugiakalbyste, realizuoti visą savo asmeninį potencialą;

| — | išplėtoti daugiakalbystę skatinančias Europos priemones įtraukiant trečiosiose šalyse vartojamas kalbas siekiant padidinti Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

išplėtoti daugiakalbystę skatinančias Europos priemones įtraukiant trečiosiose šalyse vartojamas kalbas siekiant padidinti Europos konkurencingumą;

| 6. | nurodo 2007 m. rugsėjo mėn. vykusią konsultaciją internetu, kurios metu buvo išskirti šie svarbiausi daugiakalbystės aspektai:






  — | kalbų mokymasis yra vienas esminių veiksnių darbo vietai išsaugoti arba įsidarbinti; |
| --- | --- | --- |

6.

nurodo 2007 m. rugsėjo mėn. vykusią konsultaciją internetu, kurios metu buvo išskirti šie svarbiausi daugiakalbystės aspektai:

—

kalbų mokymasis yra vienas esminių veiksnių darbo vietai išsaugoti arba įsidarbinti;

| — | geriausias būdas skatinti mokytis užsienio kalbų yra pradėti tai daryti ankstyvajame švietimo proceso etape bei paskatos vykti studijuoti arba dirbti į užsienį; |
| --- | --- |

—

geriausias būdas skatinti mokytis užsienio kalbų yra pradėti tai daryti ankstyvajame švietimo proceso etape bei paskatos vykti studijuoti arba dirbti į užsienį;

| — | siekiant didžiausio mokymo metodų veiksmingumo turi būti daugiau dėmesio skiriama nestandartiniams kalbų mokymosi metodams, kuriuos taikant galima geriau atsižvelgti į kiekvieno besimokančiojo poreikius; |
| --- | --- |

—

siekiant didžiausio mokymo metodų veiksmingumo turi būti daugiau dėmesio skiriama nestandartiniams kalbų mokymosi metodams, kuriuos taikant galima geriau atsižvelgti į kiekvieno besimokančiojo poreikius;

| — | geresnis šalies, kurios kalbą norima išmokti arba su kuria susiduriama, kultūros pažinimas labiausiai padeda išsaugoti kalbų įvairovę vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu; |
| --- | --- |

—

geresnis šalies, kurios kalbą norima išmokti arba su kuria susiduriama, kultūros pažinimas labiausiai padeda išsaugoti kalbų įvairovę vietos, nacionaliniu ir Europos lygiu;

| — | kalba daro didelį poveikį ekonomikai, kadangi lengviau bendradarbiauti su užsienio įmone, jei kalbama tos šalies kalba, kurioje yra įmonė; |
| --- | --- |

—

kalba daro didelį poveikį ekonomikai, kadangi lengviau bendradarbiauti su užsienio įmone, jei kalbama tos šalies kalba, kurioje yra įmonė;

| — | tinkama priemonė gerinti darbuotojų kalbų žinias — skatinti rengti kalbų kursus įmonėse, kai tai yra perspektyvu konkrečiai įmonei; |
| --- | --- |

—

tinkama priemonė gerinti darbuotojų kalbų žinias — skatinti rengti kalbų kursus įmonėse, kai tai yra perspektyvu konkrečiai įmonei;

| — | turėtų būti laikoma pageidautinu dalyku vartoti daugiau oficialių kalbų Europos Sąjungos veikloje; nors ir padidės tam skirtos administracinės išlaidos, tačiau taip bus sustiprintas daugiakalbiškumas institucijose; |
| --- | --- |

—

turėtų būti laikoma pageidautinu dalyku vartoti daugiau oficialių kalbų Europos Sąjungos veikloje; nors ir padidės tam skirtos administracinės išlaidos, tačiau taip bus sustiprintas daugiakalbiškumas institucijose;

| 7. | atkreipia dėmesį į pasiūlymus, kuriuos pateikė Komisijos iniciatyva įsteigta daugiakalbystės ir kultūrų dialogo intelektualų grupė, vadovaujama Amin Maalouf, ir jiems pritaria bei visų pirma patvirtina, kad:






  — | ES tautų dvišaliuose santykiuose pirmenybė turėtų būti teikiama vienos iš šių tautų vartojamai, o ne trečiajai „universaliajai“ kalbai; |
| --- | --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į pasiūlymus, kuriuos pateikė Komisijos iniciatyva įsteigta daugiakalbystės ir kultūrų dialogo intelektualų grupė, vadovaujama Amin Maalouf, ir jiems pritaria bei visų pirma patvirtina, kad:

—

ES tautų dvišaliuose santykiuose pirmenybė turėtų būti teikiama vienos iš šių tautų vartojamai, o ne trečiajai „universaliajai“ kalbai;

| — | labai svarbu, jog Europos Sąjunga laikytųsi individualiai pasirinktos užsienio kalbos idėjos; |
| --- | --- |

—

labai svarbu, jog Europos Sąjunga laikytųsi individualiai pasirinktos užsienio kalbos idėjos;

| 8. | patvirtina, kad kultūrinės ir kalbinės įvairovės skatinimas ir išsaugojimas yra vienas svarbiausių prioritetų. Europos Sąjungoje kalbinė įvairovė turėtų būti suprantama kaip šių kalbų pripažinimas ir vartojimas:






  — | oficialių ES kalbų; |
| --- | --- | --- |

8.

patvirtina, kad kultūrinės ir kalbinės įvairovės skatinimas ir išsaugojimas yra vienas svarbiausių prioritetų. Europos Sąjungoje kalbinė įvairovė turėtų būti suprantama kaip šių kalbų pripažinimas ir vartojimas:

—

oficialių ES kalbų;

| — | oficialių ES valstybių narių kalbų; |
| --- | --- |

—

oficialių ES valstybių narių kalbų;

| — | mažumų kalbų, kuriomis yra kalbama, tačiau kurių ES valstybės narės oficialiai nepripažįsta. |
| --- | --- |

—

mažumų kalbų, kuriomis yra kalbama, tačiau kurių ES valstybės narės oficialiai nepripažįsta.

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės visose savo veiklos srityse turėtų skatinti kalbinę įvairovę;

| 9. | visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka atsakomybė už kalbinės įvairovės išsaugojimą ir skatinimą. Be to, šie lygmenys atsakingi už bendrąjį lavinimą ir profesinį rengimą bei suaugusiųjų mokymą, jie yra vieni socialinių partnerių ir koordinuoja augimą ir vystymąsi regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

9.

visoje Europos Sąjungoje vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka atsakomybė už kalbinės įvairovės išsaugojimą ir skatinimą. Be to, šie lygmenys atsakingi už bendrąjį lavinimą ir profesinį rengimą bei suaugusiųjų mokymą, jie yra vieni socialinių partnerių ir koordinuoja augimą ir vystymąsi regionų ir vietos lygiu;

| 10. | profesinio mokymo, kuriam būdingas visą gyvenimą trunkantis mokymasis, procese sąvokos „žinios“ ir „mokymasis“ tampa svarbesnės, kadangi įvairias galimybes atveriančioje profesinėje veikloje reikalingi geresni kalbos įgūdžiai; |
| --- | --- |

10.

profesinio mokymo, kuriam būdingas visą gyvenimą trunkantis mokymasis, procese sąvokos „žinios“ ir „mokymasis“ tampa svarbesnės, kadangi įvairias galimybes atveriančioje profesinėje veikloje reikalingi geresni kalbos įgūdžiai;

| 11. | regionų ir vietos valdžios institucijos turi palankiausias sąlygas plėtoti konstruktyvią partnerystę su kalbų mokymo institucijomis siekiant parengti bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo kursus atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus ir poreikius vietoje; |
| --- | --- |

11.

regionų ir vietos valdžios institucijos turi palankiausias sąlygas plėtoti konstruktyvią partnerystę su kalbų mokymo institucijomis siekiant parengti bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo kursus atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus ir poreikius vietoje;

| 12. | todėl mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos gali geriausiai patenkinti įvairius kalbų mokymosi poreikius vietoje; tačiau savaime aišku, kad centrinės arba nacionalinės valdžios institucijos jiems gali suteikti bet kokio pobūdžio paramą; |
| --- | --- |

12.

todėl mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos gali geriausiai patenkinti įvairius kalbų mokymosi poreikius vietoje; tačiau savaime aišku, kad centrinės arba nacionalinės valdžios institucijos jiems gali suteikti bet kokio pobūdžio paramą;

Bendrosios pastabos

| 13. | mano, kad Europa turi kurti ekonominę ir socialinę sanglaudą maksimaliai išnaudodama judumo, globalizacijos, Europos kultūros ir Sąjungos pilietybės suvokimo teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

13.

mano, kad Europa turi kurti ekonominę ir socialinę sanglaudą maksimaliai išnaudodama judumo, globalizacijos, Europos kultūros ir Sąjungos pilietybės suvokimo teikiamas galimybes;

| 14. | viena iš priemonių tai pasiekti — pašalinti kalbos barjerus, su kuriais susiduria šalys ir kai kurie piliečiai, kadangi:






  a) | užsienio kalbos žinios labai pagerina profesinio, su švietimu susijusio, kultūrinio ir asmeninio judumo galimybes. Europos Sąjunga niekada nebus tikra sąjunga, jei Europos Sąjungoje piliečiams nebus užtikrintas didesnis judumo lygis; |
| --- | --- | --- |

14.

viena iš priemonių tai pasiekti — pašalinti kalbos barjerus, su kuriais susiduria šalys ir kai kurie piliečiai, kadangi:

a)

užsienio kalbos žinios labai pagerina profesinio, su švietimu susijusio, kultūrinio ir asmeninio judumo galimybes. Europos Sąjunga niekada nebus tikra sąjunga, jei Europos Sąjungoje piliečiams nebus užtikrintas didesnis judumo lygis;

| b) | kalbų mokėjimas labai padeda didinti konkurencingumą, kadangi sudaro galimybes užmegzti ryšius su naujais verslo partneriais, dalytis praktika, parduoti produktus ir teikti paslaugas. Globalizacija atveria prekybos ir darbo rinkas. Užsienio kalbų mokėjimas yra viena iš būtinų sąlygų norint užmegzti ir artimiau plėtoti partnerystės ryšius su kitomis Bendrijos šalimis ir įmonėmis bei tokiu būdu pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

b)

kalbų mokėjimas labai padeda didinti konkurencingumą, kadangi sudaro galimybes užmegzti ryšius su naujais verslo partneriais, dalytis praktika, parduoti produktus ir teikti paslaugas. Globalizacija atveria prekybos ir darbo rinkas. Užsienio kalbų mokėjimas yra viena iš būtinų sąlygų norint užmegzti ir artimiau plėtoti partnerystės ryšius su kitomis Bendrijos šalimis ir įmonėmis bei tokiu būdu pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis;

| c) | kalba yra tiesioginė kultūros išraiška, ji padeda gerinti Europos piliečių tarpusavio bendravimą. Europinė kultūra negali būti grindžiama tik pritarimu ir pasyviu įvairių valstybių narių kultūrų mozaikos dėliojimu (daugiakultūrė visuomenė). Priešingai — ją stiprina aktyvus piliečių bendravimas kultūros srityje ir skirtumų bei kultūrinio savitumo vertės pripažinimas (interkultūrinė visuomenė); |
| --- | --- |

c)

kalba yra tiesioginė kultūros išraiška, ji padeda gerinti Europos piliečių tarpusavio bendravimą. Europinė kultūra negali būti grindžiama tik pritarimu ir pasyviu įvairių valstybių narių kultūrų mozaikos dėliojimu (daugiakultūrė visuomenė). Priešingai — ją stiprina aktyvus piliečių bendravimas kultūros srityje ir skirtumų bei kultūrinio savitumo vertės pripažinimas (interkultūrinė visuomenė);

| d) | būtina skatinti aktyvų pilietiškumą, vietos institucijų dalyvavimą, konsultavimąsi ir bendravimą su piliečiais, įskaitant socialinę įtrauktį, kad būtų galima užtikrinti, jog ES teisės aktai, kuriems reikia didesnės vietos ir regionų valdžios institucijų ir piliečių paramos ir pritarimo, bus veiksmingesni. Todėl, būtina, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama savo priemones, plėtodama institucijų ir išorės santykius, kalbėtų savo piliečių kalba, kad piliečiai galėtų suprasti, o vietos institucijos (vietos ir regionų valdžios institucijos) reaguoti, kad piliečiai suprastų perteikiama idėją ir galėtų dalyvauti Europos gyvenime ir galiausiai skleisti informaciją apie pasiektus strateginius tikslus; |
| --- | --- |

d)

būtina skatinti aktyvų pilietiškumą, vietos institucijų dalyvavimą, konsultavimąsi ir bendravimą su piliečiais, įskaitant socialinę įtrauktį, kad būtų galima užtikrinti, jog ES teisės aktai, kuriems reikia didesnės vietos ir regionų valdžios institucijų ir piliečių paramos ir pritarimo, bus veiksmingesni. Todėl, būtina, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama savo priemones, plėtodama institucijų ir išorės santykius, kalbėtų savo piliečių kalba, kad piliečiai galėtų suprasti, o vietos institucijos (vietos ir regionų valdžios institucijos) reaguoti, kad piliečiai suprastų perteikiama idėją ir galėtų dalyvauti Europos gyvenime ir galiausiai skleisti informaciją apie pasiektus strateginius tikslus;

| 15. | kalbant apie atviro koordinavimo metodo taikymą daugiakalbystės srityje, Komisija turi atkreipti dėmesį į tai, kad būtų įtraukiamas ne tik nacionalinis, bet ir vietos bei regionų administracinis lygmuo, kadangi šiems lygmenims dažnai tenka pagrindinė atsakomybė už įvairių priemonių įgyvendinimą vietos lygiu; |
| --- | --- |

15.

kalbant apie atviro koordinavimo metodo taikymą daugiakalbystės srityje, Komisija turi atkreipti dėmesį į tai, kad būtų įtraukiamas ne tik nacionalinis, bet ir vietos bei regionų administracinis lygmuo, kadangi šiems lygmenims dažnai tenka pagrindinė atsakomybė už įvairių priemonių įgyvendinimą vietos lygiu;

| 16. | be to, mano, kad reikia atkreipti dėmesį į būtinybę gerbti ir vertinti tautinių mažumų kalbas, kurios, nors ir nėra oficialiai pripažintos, tačiau kaip ir oficialios kalbos jos yra tam tikros teritorijos kultūros įvairovės dalis ir turi būti įtrauktos į Europos socialinės integracijos programas; |
| --- | --- |

16.

be to, mano, kad reikia atkreipti dėmesį į būtinybę gerbti ir vertinti tautinių mažumų kalbas, kurios, nors ir nėra oficialiai pripažintos, tačiau kaip ir oficialios kalbos jos yra tam tikros teritorijos kultūros įvairovės dalis ir turi būti įtrauktos į Europos socialinės integracijos programas;

Rekomendacijos ir svarbiausi veiksmai

| 17. | mano, jog svarbu tikslą „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ paskelbti Europos politikos tikslu daugiakalbystės srityje; |
| --- | --- |

17.

mano, jog svarbu tikslą „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ paskelbti Europos politikos tikslu daugiakalbystės srityje;

| 18. | yra įsitikinęs, kad kiekvienas ES pilietis, išsaugodamas gimtąją (ąsias) kalbą (as) kaip savo kultūros paveldo ženklą, per savo gyvenimą turėtų išmokti aktyviai ir pasyviai vartoti antrą papildomą dažnai vartojamą kalbą ir trečią kalbą, pasirinktą remiantis kilmės šalies ar regiono kultūriniu panašumu arba socialinio ir ekonominio judumo poreikiais; |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad kiekvienas ES pilietis, išsaugodamas gimtąją (ąsias) kalbą (as) kaip savo kultūros paveldo ženklą, per savo gyvenimą turėtų išmokti aktyviai ir pasyviai vartoti antrą papildomą dažnai vartojamą kalbą ir trečią kalbą, pasirinktą remiantis kilmės šalies ar regiono kultūriniu panašumu arba socialinio ir ekonominio judumo poreikiais;

| 19. | mano, kad trečioji kalba galėtų būti pasirinkta ne tik iš oficialių ES kalbų, bet ir iš Europos tautinių mažumų kalbų, ir visų pirma — iš ne europinių kalbų, kurios suteikia dideles kultūrines, ekonomines ir socialines galimybes stiprinti Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad trečioji kalba galėtų būti pasirinkta ne tik iš oficialių ES kalbų, bet ir iš Europos tautinių mažumų kalbų, ir visų pirma — iš ne europinių kalbų, kurios suteikia dideles kultūrines, ekonomines ir socialines galimybes stiprinti Europos konkurencingumą;

| 20. | siūlo priimti šias svarbias rekomendacijas kaip Europos daugiakalbystės politikos prioritetus, ir jas įgyvendinti kaip praktines priemones, galinčias paskatinti piliečius, saugoti įvairovę ir padėti sutelkti vietos ir regionų institucijų dėmesį į mokymosi metodų pasirinkimą; |
| --- | --- |

20.

siūlo priimti šias svarbias rekomendacijas kaip Europos daugiakalbystės politikos prioritetus, ir jas įgyvendinti kaip praktines priemones, galinčias paskatinti piliečius, saugoti įvairovę ir padėti sutelkti vietos ir regionų institucijų dėmesį į mokymosi metodų pasirinkimą;

Vietos ir regionų dalyvavimas

| 21. | vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo svarbus ne tik todėl, kad daugeliui jų suteikti politiniai ir administraciniai įgaliojimai ugdymo ir mokymo srityje, bet ir todėl, kad jos gali geriau vykdyti visuomenės daugiakalbystės padėties ir Bendrijos direktyvų ir programų taikymo stebėseną. Būtent vietos ir regionų lygiu įvertinus įgytą kompetenciją ir įgyvendintas priemones būtų galima suteikti stiprų postūmį politinėms priemonėms Europos lygiu; |
| --- | --- |

21.

vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo svarbus ne tik todėl, kad daugeliui jų suteikti politiniai ir administraciniai įgaliojimai ugdymo ir mokymo srityje, bet ir todėl, kad jos gali geriau vykdyti visuomenės daugiakalbystės padėties ir Bendrijos direktyvų ir programų taikymo stebėseną. Būtent vietos ir regionų lygiu įvertinus įgytą kompetenciją ir įgyvendintas priemones būtų galima suteikti stiprų postūmį politinėms priemonėms Europos lygiu;

| 22. | siekiant tikslo „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ regionai turi atlikti pagrindinį vaidmenį, visų pirma rengiant ir įgyvendinant švietimo programas; |
| --- | --- |

22.

siekiant tikslo „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ regionai turi atlikti pagrindinį vaidmenį, visų pirma rengiant ir įgyvendinant švietimo programas;

| 23. | tos pačios šalies regionai gali turėti skirtingų istorinių, kultūrinių, socialinių ir ekonominių ypatumų; |
| --- | --- |

23.

tos pačios šalies regionai gali turėti skirtingų istorinių, kultūrinių, socialinių ir ekonominių ypatumų;

| 24. | reikia skatinti teritorinę įvairovę, kitaip tariant, remiantis tyrimais ir studijomis, vietos lygiu ir regionuose atliktomis apklausomis dėl kultūrinių tradicijų, piliečių norų bei ekonominių ir socialinių regiono poreikių ir perspektyvų, regionai turi būti raginami sudaryti sąlygas mokytis kalbų; |
| --- | --- |

24.

reikia skatinti teritorinę įvairovę, kitaip tariant, remiantis tyrimais ir studijomis, vietos lygiu ir regionuose atliktomis apklausomis dėl kultūrinių tradicijų, piliečių norų bei ekonominių ir socialinių regiono poreikių ir perspektyvų, regionai turi būti raginami sudaryti sąlygas mokytis kalbų;

| 25. | tokiu būdu būtų galima stebėti, ar esamos švietimo programos atitinka vietos ir regionų poreikius, ir, pasinaudojant vietos ir regionų valdžios institucijų lankstumu, keisti švietimo iniciatyvas, kurios nedavė lauktų rezultatų; |
| --- | --- |

25.

tokiu būdu būtų galima stebėti, ar esamos švietimo programos atitinka vietos ir regionų poreikius, ir, pasinaudojant vietos ir regionų valdžios institucijų lankstumu, keisti švietimo iniciatyvas, kurios nedavė lauktų rezultatų;

| 26. | kalba turėtų būti laisvai pasirenkama. Valstybėje narėje, kurioje yra daugiau nei viena oficiali ES kalba, vis tiek reikėtų skatinti mokytis kitą(ų) kalbą(ų); |
| --- | --- |

26.

kalba turėtų būti laisvai pasirenkama. Valstybėje narėje, kurioje yra daugiau nei viena oficiali ES kalba, vis tiek reikėtų skatinti mokytis kitą(ų) kalbą(ų);

| 27. | mano, kad daugiakalbystės politikoje turėtų būti numatytas ir labai svarbus išorės aspektas. Europos kalbų populiarinimas už ES ribų naudingas ir kultūriniu, ir ekonominiu požiūriu. Europos Sąjungoje taip pat turėtų būti skatinama mokytis kitų šalių kalbų, pavyzdžiui, kinų, arabų, hindi, rusų ir kt.; |
| --- | --- |

27.

mano, kad daugiakalbystės politikoje turėtų būti numatytas ir labai svarbus išorės aspektas. Europos kalbų populiarinimas už ES ribų naudingas ir kultūriniu, ir ekonominiu požiūriu. Europos Sąjungoje taip pat turėtų būti skatinama mokytis kitų šalių kalbų, pavyzdžiui, kinų, arabų, hindi, rusų ir kt.;

| 28. | taigi, rekomenduoja skatinti visus regionus kurti daugiakalbystei skirtą vietos forumą siekiant įvertinti socialines, ekonomines ir švietimo tendencijas vietose, pasiūlyti būtinas informavimo ir piliečių motyvavimo mokytis visą gyvenimą pagal koncepciją „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ iniciatyvas; |
| --- | --- |

28.

taigi, rekomenduoja skatinti visus regionus kurti daugiakalbystei skirtą vietos forumą siekiant įvertinti socialines, ekonomines ir švietimo tendencijas vietose, pasiūlyti būtinas informavimo ir piliečių motyvavimo mokytis visą gyvenimą pagal koncepciją „gimtoji kalba plius dvi užsienio kalbos“ iniciatyvas;

| 29. | be to, reikia aktyviai skatinti programas, skirtas migrantų integracijai. Būtina skatinti ir sudaryti sąlygas mokytis kalbų, reikalingų jiems ir jų vaikams, kad jie galėtų atskleisti visus savo gebėjimus Europos visuomenėje, kartu gerbiant jų teisę išsaugoti savo gimtąją kalbą. Laikantis atitinkamų konstitucinių nuostatų, migrantai turėtų mokytis ir išmokti oficialią ES valstybės narės kalbą bei srities ar regiono, kuriame jie gyvena, oficialią kalbą; |
| --- | --- |

29.

be to, reikia aktyviai skatinti programas, skirtas migrantų integracijai. Būtina skatinti ir sudaryti sąlygas mokytis kalbų, reikalingų jiems ir jų vaikams, kad jie galėtų atskleisti visus savo gebėjimus Europos visuomenėje, kartu gerbiant jų teisę išsaugoti savo gimtąją kalbą. Laikantis atitinkamų konstitucinių nuostatų, migrantai turėtų mokytis ir išmokti oficialią ES valstybės narės kalbą bei srities ar regiono, kuriame jie gyvena, oficialią kalbą;

| 30. | trumpai tariant, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi skatinti mokyklas į numatytus mokymo planus įtraukti daug kalbų. Atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir kultūrinius poreikius, švietimo sistemos turėtų apimti platų kalbų spektrą; |
| --- | --- |

30.

trumpai tariant, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi skatinti mokyklas į numatytus mokymo planus įtraukti daug kalbų. Atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir kultūrinius poreikius, švietimo sistemos turėtų apimti platų kalbų spektrą;

| 31. | mano, kad geri kalbiniai įgūdžiai yra labai svarbus konkurencingumo veiksnys. Tyrimais įrodyta, kad dėl nepakankamų kalbinių įgūdžių Europos įmonės praranda rinkas; |
| --- | --- |

31.

mano, kad geri kalbiniai įgūdžiai yra labai svarbus konkurencingumo veiksnys. Tyrimais įrodyta, kad dėl nepakankamų kalbinių įgūdžių Europos įmonės praranda rinkas;

| 32. | taigi ragina Komisiją tęsti darbą šioje srityje; |
| --- | --- |

32.

taigi ragina Komisiją tęsti darbą šioje srityje;

Geresnė kalbinė integracija

| 33. | reikia atsižvelgti į tai, kad „mažosios“ kalbos ir vadinamosios mažumų kalbos padeda stiprinti didžiausią Europos kultūros vertybę — įvairovę, todėl šiame procese jos ne tik, kad neturėtų likti pamirštos, bet joms turėtų būti ypač saugomos; |
| --- | --- |

33.

reikia atsižvelgti į tai, kad „mažosios“ kalbos ir vadinamosios mažumų kalbos padeda stiprinti didžiausią Europos kultūros vertybę — įvairovę, todėl šiame procese jos ne tik, kad neturėtų likti pamirštos, bet joms turėtų būti ypač saugomos;

| 34. | tai, kad kalba yra mažumos kalba arba ji nėra plačiai paplitusi negali tapti jos diskriminavimo priežastimi; |
| --- | --- |

34.

tai, kad kalba yra mažumos kalba arba ji nėra plačiai paplitusi negali tapti jos diskriminavimo priežastimi;

| 35. | siūlo skatinti diskusiją siekiant surasti terminus, kurie geriau apibūdintų dabartinę situaciją; |
| --- | --- |

35.

siūlo skatinti diskusiją siekiant surasti terminus, kurie geriau apibūdintų dabartinę situaciją;

| 36. | todėl svarbu tęsti procesą, kuris leistų pripažinti oficialiomis mažumų kalbas, Europoje turi labai gilias tradicijas ir kultūrą; |
| --- | --- |

36.

todėl svarbu tęsti procesą, kuris leistų pripažinti oficialiomis mažumų kalbas, Europoje turi labai gilias tradicijas ir kultūrą;

| 37. | taip būtų oficialiai pripažintos mažumų kalbos ir Europos institucijos galėtų versti ES dokumentus į daugiau nei 23 kalbas taip skatindamos tiesioginius ES institucijų ir piliečių ryšius; |
| --- | --- |

37.

taip būtų oficialiai pripažintos mažumų kalbos ir Europos institucijos galėtų versti ES dokumentus į daugiau nei 23 kalbas taip skatindamos tiesioginius ES institucijų ir piliečių ryšius;

| 38. | oficialus pripažinimas Europos lygiu ir teritorinės įvairovės skatinimas padės stiprinti socialinę integraciją; |
| --- | --- |

38.

oficialus pripažinimas Europos lygiu ir teritorinės įvairovės skatinimas padės stiprinti socialinę integraciją;

| 39. | pritaria 2005 m. birželio 13 d. Europos Vadovų Tarybos išvadoms, kuriomis remiantis ES struktūrose ir institucijose leidžiama vartoti ir kitas kalbas, kurios Reglamentu 1/1958 nepripažintos oficialiomis; |
| --- | --- |

39.

pritaria 2005 m. birželio 13 d. Europos Vadovų Tarybos išvadoms, kuriomis remiantis ES struktūrose ir institucijose leidžiama vartoti ir kitas kalbas, kurios Reglamentu 1/1958 nepripažintos oficialiomis;

| 40. | kalboms, kurioms nei Europos, nei vietos ar regionų lygiu nesuteiktas oficialios kalbos statusas, turi ir toliau būti laikomos programos jų tapatumui išsaugoti dalimi; |
| --- | --- |

40.

kalboms, kurioms nei Europos, nei vietos ar regionų lygiu nesuteiktas oficialios kalbos statusas, turi ir toliau būti laikomos programos jų tapatumui išsaugoti dalimi;

Kartų solidarumas

| 41. | be to, kyla klausimas, kaip remti visą gyvenimą trunkančio piliečių mokymosi procesą; |
| --- | --- |

41.

be to, kyla klausimas, kaip remti visą gyvenimą trunkančio piliečių mokymosi procesą;

| 42. | nesunku sutelkti pastangas į kalbų mokymąsi mokykloje ir padėti dabartiniam jaunimui ateityje neprarasti mokykloje įgytų kultūrinių ir kalbinių žinių, tačiau problema kur kas sudėtingesnė jau seniai mokyklas palikusių ir niekada daugiakalbiame mokymo procese nedalyvavusių kartų atveju. Labai svarbu užtikrinti galimybę mokytis kalbų vyresniosios kartos žmonėms, iš kurių daugelis niekada nesusidūrė su svetima kalba nei kasdieniame gyvenime, nei dėl profesinių aplinkybių. Taip vyresnio amžiaus žmonėms būtų atvertos platesnės raiškos galimybės ir jie galėtų tapti aktyvesniais Europos piliečiais; |
| --- | --- |

42.

nesunku sutelkti pastangas į kalbų mokymąsi mokykloje ir padėti dabartiniam jaunimui ateityje neprarasti mokykloje įgytų kultūrinių ir kalbinių žinių, tačiau problema kur kas sudėtingesnė jau seniai mokyklas palikusių ir niekada daugiakalbiame mokymo procese nedalyvavusių kartų atveju. Labai svarbu užtikrinti galimybę mokytis kalbų vyresniosios kartos žmonėms, iš kurių daugelis niekada nesusidūrė su svetima kalba nei kasdieniame gyvenime, nei dėl profesinių aplinkybių. Taip vyresnio amžiaus žmonėms būtų atvertos platesnės raiškos galimybės ir jie galėtų tapti aktyvesniais Europos piliečiais;

| 43. | todėl reikia skatinti ne tik finansiniu požiūriu prieinamus mokymosi būdus (dažnai dėl didelių kalbų kursų kainų vyresnio amžiaus žmonės negali juose dalyvauti), bet ir mokymosi būdus, kurie tiktų žmonėms su judėjimo negalia, ar tam stokojančius laiko; |
| --- | --- |

43.

todėl reikia skatinti ne tik finansiniu požiūriu prieinamus mokymosi būdus (dažnai dėl didelių kalbų kursų kainų vyresnio amžiaus žmonės negali juose dalyvauti), bet ir mokymosi būdus, kurie tiktų žmonėms su judėjimo negalia, ar tam stokojančius laiko;

| 44. | taip pat pabrėžia, jog svarbu dėti pastangas siekiant, kad būtų kuo teisingiau išmokstama užsienio kalbos. Tai tampa ypač svarbu atsižvelgiant į nuolat didėjantį migrantų skaičių; |
| --- | --- |

44.

taip pat pabrėžia, jog svarbu dėti pastangas siekiant, kad būtų kuo teisingiau išmokstama užsienio kalbos. Tai tampa ypač svarbu atsižvelgiant į nuolat didėjantį migrantų skaičių;

| 45. | būtina pabrėžti, kad esama ir lengvesnių mokymosi metodų, kurie padeda piliečiams įgyti elementarių kalbos žinių, leidžiančių jiems reikšti savo mintis ir suprasti kitus. Nacionalinės, regionų ir vietos švietimo įstaigos turėtų skatinti, o ES finansuoti tokius mokymosi metodus siekiant atverti platesnes mokymosi galimybes ir įveikti tarp kartų esantį kalbų mokymosi atotrūkį; |
| --- | --- |

45.

būtina pabrėžti, kad esama ir lengvesnių mokymosi metodų, kurie padeda piliečiams įgyti elementarių kalbos žinių, leidžiančių jiems reikšti savo mintis ir suprasti kitus. Nacionalinės, regionų ir vietos švietimo įstaigos turėtų skatinti, o ES finansuoti tokius mokymosi metodus siekiant atverti platesnes mokymosi galimybes ir įveikti tarp kartų esantį kalbų mokymosi atotrūkį;

| 46. | reikėtų skatinti alternatyvius mokymosi būdus pasitelkiant daugialypės terpės mokymo programas bei televizijos laidas originalo kalba su subtitrais (TV programos, filmai, žinios). Kalbų mokymuisi taip pat reikėtų skatinti plačiau naudotis kalbos kursų internetu ir elektroninio ryšio vertimo paslaugomis, kurie yra savarankiško visą gyvenimą trunkančio mokymosi priemonės; |
| --- | --- |

46.

reikėtų skatinti alternatyvius mokymosi būdus pasitelkiant daugialypės terpės mokymo programas bei televizijos laidas originalo kalba su subtitrais (TV programos, filmai, žinios). Kalbų mokymuisi taip pat reikėtų skatinti plačiau naudotis kalbos kursų internetu ir elektroninio ryšio vertimo paslaugomis, kurie yra savarankiško visą gyvenimą trunkančio mokymosi priemonės;

| 47. | kita vertus, kalbant apie vaikus ir jaunimą, būtina anksti sužadinti jų domėjimąsi kalbomis. Reikėtų kuo anksčiau pradėti mokyti antros kalbos, kad vaikas susipažintų su užsienio kalbos skambesiu, kadangi taip sukuriamos palankesnės sąlygos greičiau ir įvairiapusiškai išmokti kalbą; |
| --- | --- |

47.

kita vertus, kalbant apie vaikus ir jaunimą, būtina anksti sužadinti jų domėjimąsi kalbomis. Reikėtų kuo anksčiau pradėti mokyti antros kalbos, kad vaikas susipažintų su užsienio kalbos skambesiu, kadangi taip sukuriamos palankesnės sąlygos greičiau ir įvairiapusiškai išmokti kalbą;

| 48. | reikėtų siekti didesnės pažangos mokantis kalbų pradinėje mokykloje ir vidurinėse mokyklose. Pradinėje mokykloje turėtų būti sudaryta daugiau galimybių kalbėti užsienio kalba, o vidurinėje mokykloje mokytis trečios užsienio kalbos; |
| --- | --- |

48.

reikėtų siekti didesnės pažangos mokantis kalbų pradinėje mokykloje ir vidurinėse mokyklose. Pradinėje mokykloje turėtų būti sudaryta daugiau galimybių kalbėti užsienio kalba, o vidurinėje mokykloje mokytis trečios užsienio kalbos;

| 49. | universitetai turėtų sudaryti galimybes tobulinti kalbos įgūdžius, o tai taip pat reiškia plėtoti Erasmus ir Socrates programas; |
| --- | --- |

49.

universitetai turėtų sudaryti galimybes tobulinti kalbos įgūdžius, o tai taip pat reiškia plėtoti Erasmus ir Socrates programas;

| 50. | tračiau universitetai turėtų atverti duris ne tik „vyresniems“ studentams, kurie nori atnaujinti savo užsienio kalbos žinias, bet ir verslo įmonėms, kurioms būtina padėti ir skatinti jas sudaryti sąlygas savo darbuotojams ir vadovaujančiam personalui išmokti naujų „komercinių“ kalbų, skatinant verslo įmonių ir universitetų partnerystes; |
| --- | --- |

50.

tračiau universitetai turėtų atverti duris ne tik „vyresniems“ studentams, kurie nori atnaujinti savo užsienio kalbos žinias, bet ir verslo įmonėms, kurioms būtina padėti ir skatinti jas sudaryti sąlygas savo darbuotojams ir vadovaujančiam personalui išmokti naujų „komercinių“ kalbų, skatinant verslo įmonių ir universitetų partnerystes;

| 51. | be to, reikėtų plėtoti vertimo raštu ir žodžiu kursus, kuriuos rengiant dalyvautų ne tik institucijos (pradedant savivaldybėmis, regionais ir baigiant Europos Parlamentu: gera daugiakalbystės institucijose paskata vietos lygiu būtų miestų, kurie turi savo interneto tinklavietę ir informacines brošiūras keliomis kalbomis, skatinimas ir apdovanojimas), bet ir subjektai, turintys ryšių su plačiąja visuomene; |
| --- | --- |

51.

be to, reikėtų plėtoti vertimo raštu ir žodžiu kursus, kuriuos rengiant dalyvautų ne tik institucijos (pradedant savivaldybėmis, regionais ir baigiant Europos Parlamentu: gera daugiakalbystės institucijose paskata vietos lygiu būtų miestų, kurie turi savo interneto tinklavietę ir informacines brošiūras keliomis kalbomis, skatinimas ir apdovanojimas), bet ir subjektai, turintys ryšių su plačiąja visuomene;

Daugiadiscipliniškumas

| 52. | daugiakalbystę galima skatinti ne tik pasitelkus švietimą ir mokymą, bet taip pat ir per laisvalaikio veiklą; |
| --- | --- |

52.

daugiakalbystę galima skatinti ne tik pasitelkus švietimą ir mokymą, bet taip pat ir per laisvalaikio veiklą;

| 53. | pavyzdžiui, skatinti mokytis kelių kalbų pasitelkiant kultūrą arba sportą yra geras būdas įtraukti plačius gyventojų sluoksnius, nuo vaikų iki suaugusiųjų; |
| --- | --- |

53.

pavyzdžiui, skatinti mokytis kelių kalbų pasitelkiant kultūrą arba sportą yra geras būdas įtraukti plačius gyventojų sluoksnius, nuo vaikų iki suaugusiųjų;

| 54. | be to, dainos jau pačios savaime yra globali ir daugiakalbė terpė, todėl būtų naudinga skatinti tokius renginius kaip, pavyzdžiui, EuroMusic Open Day, skirtos dainų tekstams; |
| --- | --- |

54.

be to, dainos jau pačios savaime yra globali ir daugiakalbė terpė, todėl būtų naudinga skatinti tokius renginius kaip, pavyzdžiui, EuroMusic Open Day, skirtos dainų tekstams;

| 55. | reikėtų skatinti literatūros kūrinių dvikalbius leidimus (originalo kalba ir vertimas), kad tai nebūtų daroma vien tik atskirų leidyklų iniciatyva, bet ir kuriant viešąsias partnerystes, skirtas skatinti vietos ir regionų administracijas remti privačias daugiakalbystės iniciatyvas; |
| --- | --- |

55.

reikėtų skatinti literatūros kūrinių dvikalbius leidimus (originalo kalba ir vertimas), kad tai nebūtų daroma vien tik atskirų leidyklų iniciatyva, bet ir kuriant viešąsias partnerystes, skirtas skatinti vietos ir regionų administracijas remti privačias daugiakalbystės iniciatyvas;

ES institucijos

| 56. | neabejoja, kad „institucinė“ daugiakalbystė ES yra būtina. Todėl reikia ES institucijose neatidėliojant užtikrinti bent pasyvų vertimą iš oficialių Europos Sąjungos kalbų, kad diskusijoje dalyvaujantys asmenys galėtų reikšti mintis gimtąja kalba; |
| --- | --- |

56.

neabejoja, kad „institucinė“ daugiakalbystė ES yra būtina. Todėl reikia ES institucijose neatidėliojant užtikrinti bent pasyvų vertimą iš oficialių Europos Sąjungos kalbų, kad diskusijoje dalyvaujantys asmenys galėtų reikšti mintis gimtąja kalba;

| 57. | įsitikinęs, kad siekiant išsaugoti kultūrų įvairovę, būtina užtikrinti oficialų ir neoficialų vertimą į visas oficialias Europos kalbas. Skatinant daugiakalbystę, būtina, kad dvišalė komunikacija vyktų abiejų partnerių kalbomis taip pat ir neoficialių susitikimų metu; |
| --- | --- |

57.

įsitikinęs, kad siekiant išsaugoti kultūrų įvairovę, būtina užtikrinti oficialų ir neoficialų vertimą į visas oficialias Europos kalbas. Skatinant daugiakalbystę, būtina, kad dvišalė komunikacija vyktų abiejų partnerių kalbomis taip pat ir neoficialių susitikimų metu;

| 58. | oficialių susitikimų darbo ir oficialūs dokumentai turi būti verčiami į visas valstybių narių oficialias kalbas. Kadangi pagarba kiekvienai valstybei narei yra vienas pagrindinių ES principų, ši savo ruožtu turi sudaryti sąlygas visų jų dalyvavimui ir visoms valstybėms narėms, laikantis jų konstitucinių nuostatų, pateikti dokumentus, leidžiančius pasinaudoti aktyvaus Europos pilietiškumo teisėmis; |
| --- | --- |

58.

oficialių susitikimų darbo ir oficialūs dokumentai turi būti verčiami į visas valstybių narių oficialias kalbas. Kadangi pagarba kiekvienai valstybei narei yra vienas pagrindinių ES principų, ši savo ruožtu turi sudaryti sąlygas visų jų dalyvavimui ir visoms valstybėms narėms, laikantis jų konstitucinių nuostatų, pateikti dokumentus, leidžiančius pasinaudoti aktyvaus Europos pilietiškumo teisėmis;

ES išorės sienos

| 59. | daugiakalbystė turėtų būti siejama ne tik su visuomeninio ir ekonominio judumo skatinimu ES, bet ir turi padėti Europos visuomenei atsiverti rinkoms ir kultūroms už ES ribų; |
| --- | --- |

59.

daugiakalbystė turėtų būti siejama ne tik su visuomeninio ir ekonominio judumo skatinimu ES, bet ir turi padėti Europos visuomenei atsiverti rinkoms ir kultūroms už ES ribų;

| 60. | taip pat mano, kad tai yra svarbu atsižvelgiant į tendencijas, kurios verčia ES užmegzti vis glaudesnius ekonominius ir kultūrinius ryšius su Kinija, Rusija ir Japonija; |
| --- | --- |

60.

taip pat mano, kad tai yra svarbu atsižvelgiant į tendencijas, kurios verčia ES užmegzti vis glaudesnius ekonominius ir kultūrinius ryšius su Kinija, Rusija ir Japonija;

| 61. | taigi, didesnis ES konkurencingumas išorėje taip pat priklauso nuo geresnio ne ES kalbų mokymo; |
| --- | --- |

61.

taigi, didesnis ES konkurencingumas išorėje taip pat priklauso nuo geresnio ne ES kalbų mokymo;

| 62. | trečiąją kalbą būtų galima pasirinkti iš kalbų, kurias Europos šalys vartoja palaikydamos ryšius, ypač atsižvelgiant į sparčiai besivystančių ne ES šalių kalbas ir šalių, su kuriomis ES plėtoja prekybos ryšius, kultūrinius ypatumus. |
| --- | --- |

62.

trečiąją kalbą būtų galima pasirinkti iš kalbų, kurias Europos šalys vartoja palaikydamos ryšius, ypač atsižvelgiant į sparčiai besivystančių ne ES šalių kalbas ir šalių, su kuriomis ES plėtoja prekybos ryšius, kultūrinius ypatumus.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/36

---

Regionų komiteto nuomonė — Savo iniciatyva už žaliąją knygą „Europos sąjungos kalnų politikos link: Europos kalnų masyvų vizija“

(2008/C 257/07)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena 2006 m. gruodžio 7 d. struktūruoto dialogo metu, surengto per RK plenarinę sesiją, Europos Komisijos pirmininko J. M. Barroso a priori pritarimą Europos Kalnų regionų atstovų asociacijos pasiūlymui parengti žaliąją knygą dėl Europos kalnų masyvų politikos; |
| --- | --- |

—

primena 2006 m. gruodžio 7 d. struktūruoto dialogo metu, surengto per RK plenarinę sesiją, Europos Komisijos pirmininko J. M. Barroso a priori pritarimą Europos Kalnų regionų atstovų asociacijos pasiūlymui parengti žaliąją knygą dėl Europos kalnų masyvų politikos;

| — | pažymi, kad, viena vertus, kalnų masyvuose nuolat susiduriama su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis, tačiau, kita vertus, jie turi gamtinių ir žmogiškųjų privalumų, leidžiančių augti ekonomikai ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad, viena vertus, kalnų masyvuose nuolat susiduriama su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis, tačiau, kita vertus, jie turi gamtinių ir žmogiškųjų privalumų, leidžiančių augti ekonomikai ir kurti darbo vietas;

| — | prašo, kad ES sukurtų bendrą Europos integruotą politiką, skirtą visiems kalnų masyvams, tačiau atsižvelgtų į jų skirtingumą; |
| --- | --- |

—

prašo, kad ES sukurtų bendrą Europos integruotą politiką, skirtą visiems kalnų masyvams, tačiau atsižvelgtų į jų skirtingumą;

| — | pritartų Europos Komisijos ir ES valstybių narių aktyviam atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų bendrųjų tikslų įgyvendinimui sukuriant Europos kalnuotų vietovių konkurencingumo ir tvaraus vystymosi veiksmų planą; |
| --- | --- |

—

pritartų Europos Komisijos ir ES valstybių narių aktyviam atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų bendrųjų tikslų įgyvendinimui sukuriant Europos kalnuotų vietovių konkurencingumo ir tvaraus vystymosi veiksmų planą;

| — | rekomenduoja Europos Komisijai atsižvelgti į tris svarbiausias sritis:






  a. | siekti didesnio kalnų regionų patrauklumo ir prieinamumo, kad būtų sudarytos sąlygos priimti įmones ir gyventojus, kur tai galima padaryti be žalos aplinkai, visų pirma gerinant susisiekimą sausumos keliais ir telekomunikacijų linijomis, plėtojant prisijungimą prie transeuropinių tinklų ir skatinant naujoves bei kūrybiškumą, o tam pasitelkti patirtį ir žinias, žmogiškuosius išteklius ir verslumą; |
| --- | --- | --- |

—

rekomenduoja Europos Komisijai atsižvelgti į tris svarbiausias sritis:

a.

siekti didesnio kalnų regionų patrauklumo ir prieinamumo, kad būtų sudarytos sąlygos priimti įmones ir gyventojus, kur tai galima padaryti be žalos aplinkai, visų pirma gerinant susisiekimą sausumos keliais ir telekomunikacijų linijomis, plėtojant prisijungimą prie transeuropinių tinklų ir skatinant naujoves bei kūrybiškumą, o tam pasitelkti patirtį ir žinias, žmogiškuosius išteklius ir verslumą;

| b. | atsižvelgti į kalnuotų vietovių nuosavus išteklius ir ypatumus siekiant padėti jiems išvengti papildomų sąnaudų dėl nuolatinių gamtinių kliūčių ir užtikrinti tolesnį visuotinės svarbos paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

b.

atsižvelgti į kalnuotų vietovių nuosavus išteklius ir ypatumus siekiant padėti jiems išvengti papildomų sąnaudų dėl nuolatinių gamtinių kliūčių ir užtikrinti tolesnį visuotinės svarbos paslaugų teikimą;

| c. | vystyti pramonės grupes ir konkurencingumo centrus, kurie leistų apjungti ir sustiprinti įvairius veiklos sektorius ir siekti tvaraus vystymosi tikslo; |
| --- | --- |

c.

vystyti pramonės grupes ir konkurencingumo centrus, kurie leistų apjungti ir sustiprinti įvairius veiklos sektorius ir siekti tvaraus vystymosi tikslo;

| Pranešėjas | : | Pranešėjas Luis Durnwalder (IT/ELP), Bolzano autonominės provincijos pirmininkas ir regiono tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Pranešėjas Luis Durnwalder (IT/ELP), Bolzano autonominės provincijos pirmininkas ir regiono tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena 2006 m. gruodžio 7 d. struktūruoto dialogo metu, surengto per RK plenarinę sesiją, Europos Komisijos pirmininko J. M. Barroso a priori pritarimą Europos Kalnų regionų atstovų asociacijos pasiūlymui parengti žaliąją knygą dėl Europos kalnų masyvų politikos; |
| --- | --- |

1.

primena 2006 m. gruodžio 7 d. struktūruoto dialogo metu, surengto per RK plenarinę sesiją, Europos Komisijos pirmininko J. M. Barroso a priori pritarimą Europos Kalnų regionų atstovų asociacijos pasiūlymui parengti žaliąją knygą dėl Europos kalnų masyvų politikos;

| 2. | pabrėžia, kad būtina pripažinti, jog, apibrėžiant teritorinės sanglaudos tikslą Lisabonos sutartyje (158 straipsnis), kalnų regionams (įskaitant su nuolatinėmis geografinėmis arba gamtinėmis kliūtimis susiduriančius regionus) reikia skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad būtina pripažinti, jog, apibrėžiant teritorinės sanglaudos tikslą Lisabonos sutartyje (158 straipsnis), kalnų regionams (įskaitant su nuolatinėmis geografinėmis arba gamtinėmis kliūtimis susiduriančius regionus) reikia skirti ypatingą dėmesį;

| 3. | primena, kad kalnuotos vietovės ypač svarbios visų Europos Sąjungos piliečių gyvenimui ir veiklai, kadangi ten gausu gamtinių, kultūrinių (kalbų įvairovė ir praktinė patirtis), ekonominių (žemės ūkis, pramonė ir turizmas) išteklių; |
| --- | --- |

3.

primena, kad kalnuotos vietovės ypač svarbios visų Europos Sąjungos piliečių gyvenimui ir veiklai, kadangi ten gausu gamtinių, kultūrinių (kalbų įvairovė ir praktinė patirtis), ekonominių (žemės ūkis, pramonė ir turizmas) išteklių;

| 4. | pažymi, kad kalnų masyvų yra 21 valstybės narės teritorijoje: tai sudaro 35,69 proc. Europos ploto, kuriame gyvena 17,73 proc. ES gyventojų (1); |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad kalnų masyvų yra 21 valstybės narės teritorijoje: tai sudaro 35,69 proc. Europos ploto, kuriame gyvena 17,73 proc. ES gyventojų (1);

| 5. | pastebi, kad kalnuotos vietovės užima 26 proc. Žemės rutulio sausumos teritorijos, kurioje gyvena 10 proc. pasaulio gyventojų. Kaip pripažįstama Rio de Žaneiro „Darbotvarkės 21“ 13 skyriuje, kalnuotos vietovės yra vienas svarbiausių tvaraus planetos vystymosi aspektų; |
| --- | --- |

5.

pastebi, kad kalnuotos vietovės užima 26 proc. Žemės rutulio sausumos teritorijos, kurioje gyvena 10 proc. pasaulio gyventojų. Kaip pripažįstama Rio de Žaneiro „Darbotvarkės 21“ 13 skyriuje, kalnuotos vietovės yra vienas svarbiausių tvaraus planetos vystymosi aspektų;

| 6. | teigia, kad kalnų masyvų prieinamumas yra vienas svarbiausių uždavinių, kurį reikia išspręsti siekiant sukurti vieną bendrą rinką ir užtikrinti laisvą asmenų, prekių ir paslaugų judėjimą; |
| --- | --- |

6.

teigia, kad kalnų masyvų prieinamumas yra vienas svarbiausių uždavinių, kurį reikia išspręsti siekiant sukurti vieną bendrą rinką ir užtikrinti laisvą asmenų, prekių ir paslaugų judėjimą;

| 7. | pabrėžia, kad kalnuotų vietovių skirtumai dar labiau išryškėja, kai nagrinėjamas kalnų masyvų suskirstymas į keleto regionų, pasienio regionų ar tarptautines teritorijas, kurios apjungia kalnus, slėnius ir pakalnių vietoves, miestus ir kaimus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad kalnuotų vietovių skirtumai dar labiau išryškėja, kai nagrinėjamas kalnų masyvų suskirstymas į keleto regionų, pasienio regionų ar tarptautines teritorijas, kurios apjungia kalnus, slėnius ir pakalnių vietoves, miestus ir kaimus;

| 8. | pritaria, kad kalnų aplinka pasižymi didele biologine įvairove, yra labai pažeidžiama ir ypač jautriai reaguoja į klimato kaitą, todėl yra tikra išankstinio įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

8.

pritaria, kad kalnų aplinka pasižymi didele biologine įvairove, yra labai pažeidžiama ir ypač jautriai reaguoja į klimato kaitą, todėl yra tikra išankstinio įspėjimo sistema;

| 9. | teigia, kad kalnuotos vietovės tradiciškai užima pirmąsias pozicijas diegiant su tvariu vystymusi susijusias naujoves, galinčias padėti spręsti dėl sudėtingų gamtinių sąlygų nuolat susidarančias problemas; |
| --- | --- |

9.

teigia, kad kalnuotos vietovės tradiciškai užima pirmąsias pozicijas diegiant su tvariu vystymusi susijusias naujoves, galinčias padėti spręsti dėl sudėtingų gamtinių sąlygų nuolat susidarančias problemas;

| 10. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi sukaupusios naudingos patirties tvaraus vystymosi kalnuotose vietovėse srityje; |
| --- | --- |

10.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi sukaupusios naudingos patirties tvaraus vystymosi kalnuotose vietovėse srityje;

| 11. | atkreipia dėmesį, kad Europos Parlamentas, Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rengdami nuomones ir tyrimus stengėsi įrodyti kalnų regionų svarbą įvairioms Europos politikos sritims; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį, kad Europos Parlamentas, Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rengdami nuomones ir tyrimus stengėsi įrodyti kalnų regionų svarbą įvairioms Europos politikos sritims;

| 12. | pažymi, kad šiuo metu nėra sukurtos Europos kalnų teritorijų politikos ar integruotos Bendrijos strategijos, kaip tai buvo padaryta jūrų regionų ar miestų teritorijų atvejais; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad šiuo metu nėra sukurtos Europos kalnų teritorijų politikos ar integruotos Bendrijos strategijos, kaip tai buvo padaryta jūrų regionų ar miestų teritorijų atvejais;

Geresnis Europos Sąjungos valdymas

| 13. | atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant Europos valdymą „iš apačios į viršų“, kalnuotų vietovių vietos valdžios institucijos labai vertina savo savarankiškumą ir subsidiarumo principo laikymąsi; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, kad įgyvendinant Europos valdymą „iš apačios į viršų“, kalnuotų vietovių vietos valdžios institucijos labai vertina savo savarankiškumą ir subsidiarumo principo laikymąsi;

| 14. | pažymi, kad, viena vertus, kalnų masyvuose nuolat susiduriama su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis, tačiau, kita vertus, jie turi gamtinių ir žmogiškųjų privalumų, leidžiančių augti ekonomikai ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad, viena vertus, kalnų masyvuose nuolat susiduriama su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis, tačiau, kita vertus, jie turi gamtinių ir žmogiškųjų privalumų, leidžiančių augti ekonomikai ir kurti darbo vietas;

| 15. | pastebi, kad reikia Europos politikos sritis apjungti į vieną integruotą tvaraus vystymosi strategiją atsižvelgiant į kalnų masyvų skirtingumą; |
| --- | --- |

15.

pastebi, kad reikia Europos politikos sritis apjungti į vieną integruotą tvaraus vystymosi strategiją atsižvelgiant į kalnų masyvų skirtingumą;

| 16. | teigia, kad ES būtinai turi imtis nuoseklių ir teisingų veiksmų siekiant kuo geriau ir tvariai panaudoti ES teritorijų — miestų, pakrančių, retai apgyvendintų regionų ir kalnuotų vietovių — įvairovę; |
| --- | --- |

16.

teigia, kad ES būtinai turi imtis nuoseklių ir teisingų veiksmų siekiant kuo geriau ir tvariai panaudoti ES teritorijų — miestų, pakrančių, retai apgyvendintų regionų ir kalnuotų vietovių — įvairovę;

| 17. | primena, kad labai svarbus kalnuotų vietovių gyventojų vaidmuo ir darbas formuojant kraštovaizdį ir siekiant darnios kalnuotų vietovių aplinkos; |
| --- | --- |

17.

primena, kad labai svarbus kalnuotų vietovių gyventojų vaidmuo ir darbas formuojant kraštovaizdį ir siekiant darnios kalnuotų vietovių aplinkos;

| 18. | pritaria veiksmams, kurių imasi regionų ir vietos valdžios institucijos ir jas jungiantys tinklai, kurių veiklos pagrindą sudaro keitimasis gerąją praktika, padedančia siekti atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

18.

pritaria veiksmams, kurių imasi regionų ir vietos valdžios institucijos ir jas jungiantys tinklai, kurių veiklos pagrindą sudaro keitimasis gerąją praktika, padedančia siekti atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 19. | primena, kad Lisabonos strategija ir 2007–2013 m. sanglaudos politikos gairės — bendro Europos konkurencingumo varomosios jėgos — labai svarbios tiek ES kalnuotoms vietovėms, tiek ir kitoms teritorijoms; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Lisabonos strategija ir 2007–2013 m. sanglaudos politikos gairės — bendro Europos konkurencingumo varomosios jėgos — labai svarbios tiek ES kalnuotoms vietovėms, tiek ir kitoms teritorijoms;

| 20. | primena, kad, siekiant Europos integracijos, Europos politikos pasienio ir tarptautinis aspektai atlieka esminį vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

primena, kad, siekiant Europos integracijos, Europos politikos pasienio ir tarptautinis aspektai atlieka esminį vaidmenį;

| 21. | pabrėžia būtinybę Europos politiką ir valdymą susieti su kasdieniniu piliečių gyvenimu. |
| --- | --- |

21.

pabrėžia būtinybę Europos politiką ir valdymą susieti su kasdieniniu piliečių gyvenimu.

Pagrindinis bendras principas — integruotas požiūris kalnų masyvų srityje

| 22. | pabrėžia, kad darbas kalnų masyvų regionuose (Alpių, Pirėnų, Karpatų, Iberijos Sieros, Balkanų, Viduržemio jūros regiono kalnuotų vietovių, įskaitant salų kalnus, šiaurės kalnų, centrinės Europos kalnų ir kt.), nepamirštant jų pasienio ir tarptautinio aspektų, suteikia Europai didelės papildomos vertės; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad darbas kalnų masyvų regionuose (Alpių, Pirėnų, Karpatų, Iberijos Sieros, Balkanų, Viduržemio jūros regiono kalnuotų vietovių, įskaitant salų kalnus, šiaurės kalnų, centrinės Europos kalnų ir kt.), nepamirštant jų pasienio ir tarptautinio aspektų, suteikia Europai didelės papildomos vertės;

| 23. | pabrėžia kalnuotų vietovių svarbą gamtinių ir kultūrinių išteklių požiūriu; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia kalnuotų vietovių svarbą gamtinių ir kultūrinių išteklių požiūriu;

| 24. | primena, kad yra daug integruotų nacionalinių ir regioninių kalnuotų vietovių politikos krypčių; |
| --- | --- |

24.

primena, kad yra daug integruotų nacionalinių ir regioninių kalnuotų vietovių politikos krypčių;

| 25. | atsižvelgia į tai kas nuveikta priėmus Alpių konvenciją ir įsigaliojus Karpatų konvencijai; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgia į tai kas nuveikta priėmus Alpių konvenciją ir įsigaliojus Karpatų konvencijai;

| 26. | vertina Euroregionų ir darbo bendrijų entuziastingai atliekamą tarpininko vaidmenį pasienio regionuose; |
| --- | --- |

26.

vertina Euroregionų ir darbo bendrijų entuziastingai atliekamą tarpininko vaidmenį pasienio regionuose;

| 27. | norėtų, kad būtų sukurta integruota Europos kalnuotų vietovių strategija siekiant tarpsektoriniu lygiu prisidėti prie pažangos, kurios tikimasi iš šiuo metu rengiamos žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

27.

norėtų, kad būtų sukurta integruota Europos kalnuotų vietovių strategija siekiant tarpsektoriniu lygiu prisidėti prie pažangos, kurios tikimasi iš šiuo metu rengiamos žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos;

Įvairių sektorių politika — integruotos kalnų masyvų politikos priemonės

| 28. | Pažymi, kad Europos kalnų politika būtų susijusi su daugelių sektorių politika, kuri yra iš dalies reglamentuojama Europos teisės aktais, tačiau kuriai koordinuoti niekada nebuvo laikomasi integruoto požiūrio; |
| --- | --- |

28.

Pažymi, kad Europos kalnų politika būtų susijusi su daugelių sektorių politika, kuri yra iš dalies reglamentuojama Europos teisės aktais, tačiau kuriai koordinuoti niekada nebuvo laikomasi integruoto požiūrio;

| 29. | toliau išvardija svarbias politikos sritis, į kurias turi būti atsižvelgta kuriant kalnų politiką:






  — | ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, kuri apima regionų, pasienio regionų ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

29.

toliau išvardija svarbias politikos sritis, į kurias turi būti atsižvelgta kuriant kalnų politiką:

—

ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, kuri apima regionų, pasienio regionų ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

| — | žemės ūkis ir kaimo plėtra; |
| --- | --- |

—

žemės ūkis ir kaimo plėtra;

| — | turizmas; |
| --- | --- |

—

turizmas;

| — | pramonė ir MVĮ; |
| --- | --- |

—

pramonė ir MVĮ;

| — | klimato kaita, atsinaujinantys energijos šaltiniai ir gamtiniai ištekliai (vanduo, oras, saulės šviesa aukštikalnėse, miškai, biomasė); |
| --- | --- |

—

klimato kaita, atsinaujinantys energijos šaltiniai ir gamtiniai ištekliai (vanduo, oras, saulės šviesa aukštikalnėse, miškai, biomasė);

| — | aplinka, biologinė gamtos įvairovė ir kultūrinis kraštovaizdis; |
| --- | --- |

—

aplinka, biologinė gamtos įvairovė ir kultūrinis kraštovaizdis;

| — | transportas ir IRT, prieinamumas vietose ir TEN; |
| --- | --- |

—

transportas ir IRT, prieinamumas vietose ir TEN;

| — | konkurencija, bendra rinka, visuotinės svarbos paslaugos ir viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė; |
| --- | --- |

—

konkurencija, bendra rinka, visuotinės svarbos paslaugos ir viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė;

| — | moksliniai tyrimai ir inovacijos; |
| --- | --- |

—

moksliniai tyrimai ir inovacijos;

| — | kultūrinė ir kalbinė įvairovė, švietimas ir mokymas. |
| --- | --- |

—

kultūrinė ir kalbinė įvairovė, švietimas ir mokymas.

Europos Sąjungos veiksmų planas kalnų masyvams

| 30. | prašo, kad ES sukurtų bendrą Europos integruotą politiką, skirtą visiems kalnų masyvams, tačiau atsižvelgtų į jų skirtingumą; |
| --- | --- |

30.

prašo, kad ES sukurtų bendrą Europos integruotą politiką, skirtą visiems kalnų masyvams, tačiau atsižvelgtų į jų skirtingumą;

| 31. | pritartų Europos Komisijos ir ES valstybių narių aktyviam atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų bendrųjų tikslų įgyvendinimui sukuriant Europos kalnuotų vietovių konkurencingumo ir tvaraus vystymosi veiksmų planą; |
| --- | --- |

31.

pritartų Europos Komisijos ir ES valstybių narių aktyviam atnaujintų Lisabonos ir Geteborgo strategijų bendrųjų tikslų įgyvendinimui sukuriant Europos kalnuotų vietovių konkurencingumo ir tvaraus vystymosi veiksmų planą;

| 32. | pataria Europos institucijoms atsižvelgti į teritorijų ypatumus siekiant geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

32.

pataria Europos institucijoms atsižvelgti į teritorijų ypatumus siekiant geresnės teisėkūros;

| 33. | prašo Europos Komisijos pripažinti teigiamą ir įvairiapusį vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį kalnų masyvų teritorijų tvaraus vystymo srityje ir atsižvelgti į jį kuriant naują Europos kalnų politiką; |
| --- | --- |

33.

prašo Europos Komisijos pripažinti teigiamą ir įvairiapusį vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį kalnų masyvų teritorijų tvaraus vystymo srityje ir atsižvelgti į jį kuriant naują Europos kalnų politiką;

| 34. | rekomenduoja Europos Komisijai atsižvelgti į tris svarbiausias sritis:






  a. | siekti didesnio kalnų regionų patrauklumo ir prieinamumo, kad būtų sudarytos sąlygos priimti įmones ir gyventojus, kur tai galima padaryti be žalos aplinkai, visų pirma gerinant susisiekimą sausumos keliais ir telekomunikacijų linijomis, plėtojant prisijungimą prie transeuropinių tinklų ir skatinant naujoves bei kūrybiškumą, o tam pasitelkti patirtį ir žinias, žmogiškuosius išteklius ir verslumą; |
| --- | --- | --- |

34.

rekomenduoja Europos Komisijai atsižvelgti į tris svarbiausias sritis:

a.

siekti didesnio kalnų regionų patrauklumo ir prieinamumo, kad būtų sudarytos sąlygos priimti įmones ir gyventojus, kur tai galima padaryti be žalos aplinkai, visų pirma gerinant susisiekimą sausumos keliais ir telekomunikacijų linijomis, plėtojant prisijungimą prie transeuropinių tinklų ir skatinant naujoves bei kūrybiškumą, o tam pasitelkti patirtį ir žinias, žmogiškuosius išteklius ir verslumą;

| b. | atsižvelgti į kalnuotų vietovių nuosavus išteklius ir ypatumus siekiant padėti jiems išvengti papildomų sąnaudų dėl nuolatinių gamtinių kliūčių ir užtikrinti tolesnį visuotinės svarbos paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

b.

atsižvelgti į kalnuotų vietovių nuosavus išteklius ir ypatumus siekiant padėti jiems išvengti papildomų sąnaudų dėl nuolatinių gamtinių kliūčių ir užtikrinti tolesnį visuotinės svarbos paslaugų teikimą;

| c. | vystyti pramonės grupes ir konkurencingumo centrus, kurie leistų apjungti ir sustiprinti įvairius veiklos sektorius ir siekti tvaraus vystymosi tikslo; |
| --- | --- |

c.

vystyti pramonės grupes ir konkurencingumo centrus, kurie leistų apjungti ir sustiprinti įvairius veiklos sektorius ir siekti tvaraus vystymosi tikslo;

| 35. | rekomenduoja Europos Komisijai kalnų masyvų regionuose vykdyti bandomuosius projektus inovacijų, žinių visuomenės ir tvaraus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja Europos Komisijai kalnų masyvų regionuose vykdyti bandomuosius projektus inovacijų, žinių visuomenės ir tvaraus vystymosi tikslais;

| 36. | norėtų, kad kalnų regionams būtų sudaryta galimybė toliau plėtoti tradicijomis paremtas naujoves ir stiprinti šių regionų MVĮ konkurencingumą; |
| --- | --- |

36.

norėtų, kad kalnų regionams būtų sudaryta galimybė toliau plėtoti tradicijomis paremtas naujoves ir stiprinti šių regionų MVĮ konkurencingumą;

| 37. | pataria Europos Komisijai ir ES valstybėms narėms atsižvelgti į skirtingus įvairių vietovių užimtumo ir mokymo poreikius; |
| --- | --- |

37.

pataria Europos Komisijai ir ES valstybėms narėms atsižvelgti į skirtingus įvairių vietovių užimtumo ir mokymo poreikius;

| 38. | rekomenduoja Europos Komisijai, sekant gamtos parkų pavyzdžiu, sukurti aukštikalnių ir vidutinio aukštumo kalnų izoliuotų zonų integruoto valdymo metodą, kuris leistų derinti gamtinių išteklių išsaugojimo politiką (visų pirma taikant Natura 2000 tinklo priemones) ir kalnuotų vietovių galimybių panaudojimo ir subalansuoto vystymo politiką; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja Europos Komisijai, sekant gamtos parkų pavyzdžiu, sukurti aukštikalnių ir vidutinio aukštumo kalnų izoliuotų zonų integruoto valdymo metodą, kuris leistų derinti gamtinių išteklių išsaugojimo politiką (visų pirma taikant Natura 2000 tinklo priemones) ir kalnuotų vietovių galimybių panaudojimo ir subalansuoto vystymo politiką;

| 39. | pataria Europos Sąjungai kuriant Europos civilinės saugos organizaciją atsižvelgti į vietovių skirtumus, kadangi kalnuose gamtinių pavojų rizika yra didesnė, todėl skiriasi ir taikomi civilinės saugos ir gelbėjimo metodai; |
| --- | --- |

39.

pataria Europos Sąjungai kuriant Europos civilinės saugos organizaciją atsižvelgti į vietovių skirtumus, kadangi kalnuose gamtinių pavojų rizika yra didesnė, todėl skiriasi ir taikomi civilinės saugos ir gelbėjimo metodai;

| 40. | ragina vykdant BŽŪP reformą atsižvelgti į strateginį ūkininkavimo, ganymo ir kalnų vynininkystės vaidmenį puoselėjant kraštovaizdį, rūpinantis vandens kokybe ir gaminant aukštos kokybės, ir konkrečioms vietovėms būdingus produktus. Tokia nauja, labiau į teritorinį aspektą atsižvelgianti BŽŪP sudarytų sąlygas gaminti aukštos kokybės pelno neatnešančius produktus, kurie yra labai svarbūs Europos žemės ūkiui ir turi didelės reikšmės aplinkai; |
| --- | --- |

40.

ragina vykdant BŽŪP reformą atsižvelgti į strateginį ūkininkavimo, ganymo ir kalnų vynininkystės vaidmenį puoselėjant kraštovaizdį, rūpinantis vandens kokybe ir gaminant aukštos kokybės, ir konkrečioms vietovėms būdingus produktus. Tokia nauja, labiau į teritorinį aspektą atsižvelgianti BŽŪP sudarytų sąlygas gaminti aukštos kokybės pelno neatnešančius produktus, kurie yra labai svarbūs Europos žemės ūkiui ir turi didelės reikšmės aplinkai;

| 41. | prašo Europos Komisijos, Europos Parlamento ir ES Tarybos pateikti nuosekliai parengtų priemonių paketą, kurį būtų galima taikyti pasibaigus pieno kvotų sistemos galiojimo laikui, visų pirma kalnų ir vidutinio aukštumo kalnų regionuose. Šios priemonės turėtų būti finansuojamos iš nebenaudojamoms rinkos organizavimo priemonėms skirto biudžeto, o ne tiesioginių išmokų sąskaita. Siekiant paremti kalnų ir vidutinio aukštumo kalnų regionų žemės ūkį, ekstensyvųjį ūkininkavimą ir pieno produktų gamybą, kalbant apie antrąjį ramstį, reikėtų plėtoti labiau į ekonomiką orientuotas priemones siekiant sukurti, be kita ko, daugiau galimybių rinkoje, ir taip teikti paramą teigiamą poveikį gamtai ir aplinkai darantiems ūkiams, susiduriantiems su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis; |
| --- | --- |

41.

prašo Europos Komisijos, Europos Parlamento ir ES Tarybos pateikti nuosekliai parengtų priemonių paketą, kurį būtų galima taikyti pasibaigus pieno kvotų sistemos galiojimo laikui, visų pirma kalnų ir vidutinio aukštumo kalnų regionuose. Šios priemonės turėtų būti finansuojamos iš nebenaudojamoms rinkos organizavimo priemonėms skirto biudžeto, o ne tiesioginių išmokų sąskaita. Siekiant paremti kalnų ir vidutinio aukštumo kalnų regionų žemės ūkį, ekstensyvųjį ūkininkavimą ir pieno produktų gamybą, kalbant apie antrąjį ramstį, reikėtų plėtoti labiau į ekonomiką orientuotas priemones siekiant sukurti, be kita ko, daugiau galimybių rinkoje, ir taip teikti paramą teigiamą poveikį gamtai ir aplinkai darantiems ūkiams, susiduriantiems su gamtinėmis ir geografinėmis kliūtimis;

| 42. | ragina Europos institucijas įgyvendinant politiką atsižvelgti į kalnuotų vietovių miškų ir tvarios miškotvarkos strateginį vaidmenį, kadangi ji ne tik padeda užtikrinti veiksmingą miškų plotų ir ypač gyvenamųjų zonų apsaugą, bet ir padeda išsaugoti išteklius ir biologinę įvairovę, užkirsti kelią klimato kaitai, išsaugoti vandens ir oro kokybę, puoselėti kraštovaizdį bei užtikrinti kalnuotų vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

42.

ragina Europos institucijas įgyvendinant politiką atsižvelgti į kalnuotų vietovių miškų ir tvarios miškotvarkos strateginį vaidmenį, kadangi ji ne tik padeda užtikrinti veiksmingą miškų plotų ir ypač gyvenamųjų zonų apsaugą, bet ir padeda išsaugoti išteklius ir biologinę įvairovę, užkirsti kelią klimato kaitai, išsaugoti vandens ir oro kokybę, puoselėti kraštovaizdį bei užtikrinti kalnuotų vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| 43. | pritaria, kad miškininkystės galimybėmis Europoje šiuo metu yra nepakankamai naudojamasi tiek jos vaidmens aplinkai, tiek ir ekonomikos produktų (energija, statybos, žaliava ir pan.) požiūriu; |
| --- | --- |

43.

pritaria, kad miškininkystės galimybėmis Europoje šiuo metu yra nepakankamai naudojamasi tiek jos vaidmens aplinkai, tiek ir ekonomikos produktų (energija, statybos, žaliava ir pan.) požiūriu;

| 44. | ragina Europos institucijas atliekant Europos vietovių analizę atsižvelgti į uždavinius energetikos srityje ir kalnų regionų atsinaujinančios energijos (vandens, saulės, vėjo jėgainių, biomasės, medienos energija) gamybos ir „pasyviųjų namų“ statybos pajėgumus; |
| --- | --- |

44.

ragina Europos institucijas atliekant Europos vietovių analizę atsižvelgti į uždavinius energetikos srityje ir kalnų regionų atsinaujinančios energijos (vandens, saulės, vėjo jėgainių, biomasės, medienos energija) gamybos ir „pasyviųjų namų“ statybos pajėgumus;

| 45. | ragina Europos institucijas, nacionalinius ir regioninius valstybinius bankus bei Europos anglies fondą ir BlueNext atsižvelgti į teigiamą kalnų gamtos (miškai, pievos ir aukštikalnių ganyklos) poveikį aplinkos kokybei. Kadangi kalnuotose vietovėse „sugeriama“ daug CO2, tai turėtų būti atlyginta finansiškai pasitelkiant sertifikavimo arba anglies dvideginio kreditų sistemas; |
| --- | --- |

45.

ragina Europos institucijas, nacionalinius ir regioninius valstybinius bankus bei Europos anglies fondą ir BlueNext atsižvelgti į teigiamą kalnų gamtos (miškai, pievos ir aukštikalnių ganyklos) poveikį aplinkos kokybei. Kadangi kalnuotose vietovėse „sugeriama“ daug CO2, tai turėtų būti atlyginta finansiškai pasitelkiant sertifikavimo arba anglies dvideginio kreditų sistemas;

| 46. | primena, kad kuriant TEN energetikos, transporto, IRT srityse turėtų būti atsižvelgta į teritorinio aspekto svarbą ir įvertinta geografinė, aplinkos ir gyventojų padėtis regionuose, kurie turėtų tapti dalimi Europos susisiekimo ir prekybos žemyno mastu tinklų, o jų kūrimui turėtų pritarti vietos gyventojai; |
| --- | --- |

46.

primena, kad kuriant TEN energetikos, transporto, IRT srityse turėtų būti atsižvelgta į teritorinio aspekto svarbą ir įvertinta geografinė, aplinkos ir gyventojų padėtis regionuose, kurie turėtų tapti dalimi Europos susisiekimo ir prekybos žemyno mastu tinklų, o jų kūrimui turėtų pritarti vietos gyventojai;

| 47. | siūlo Europos lygiu svarstant tvaraus judumo miestuose klausimą domėtis kalnuotų vietovių miestuose atliekamais integruoto ir tvaraus transporto eksperimentais; |
| --- | --- |

47.

siūlo Europos lygiu svarstant tvaraus judumo miestuose klausimą domėtis kalnuotų vietovių miestuose atliekamais integruoto ir tvaraus transporto eksperimentais;

| 48. | pabrėžia būtinybę palaikyti nuolatinius kalnuotų vietovių ir tankiausiai gyvenamų centrų gyventojų ryšius siekiant atnaujintų Europos ekonomikos augimo ir užimtumo tikslų; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia būtinybę palaikyti nuolatinius kalnuotų vietovių ir tankiausiai gyvenamų centrų gyventojų ryšius siekiant atnaujintų Europos ekonomikos augimo ir užimtumo tikslų;

| 49. | kreipiasi į Europos Komisiją prašydamas dėti visas pastangas sumažinti skaitmeninę atskirtį ir sudaryti galimybę visoms vietovėms ir visiems Europos piliečiams naudotis didelės spartos, o greitai (įgyvendinant Europos iniciatyvą i2010 dėl e. įtraukties) ir labai didelės spartos kabeliniu ir palydoviniu ryšiu; |
| --- | --- |

49.

kreipiasi į Europos Komisiją prašydamas dėti visas pastangas sumažinti skaitmeninę atskirtį ir sudaryti galimybę visoms vietovėms ir visiems Europos piliečiams naudotis didelės spartos, o greitai (įgyvendinant Europos iniciatyvą i2010 dėl e. įtraukties) ir labai didelės spartos kabeliniu ir palydoviniu ryšiu;

| 50. | rekomenduoja kalnuotų vietovių aspektą, susijusį su tam tikrais tarptautiniais geopolitiniais klausimais (vandens ir gamtos ištekliai, kultūrinės įvairovės paisymas, švietimas, tvarus ekonominis vystymasis, migracijos srautai) įtraukti į išorės santykių ir kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

50.

rekomenduoja kalnuotų vietovių aspektą, susijusį su tam tikrais tarptautiniais geopolitiniais klausimais (vandens ir gamtos ištekliai, kultūrinės įvairovės paisymas, švietimas, tvarus ekonominis vystymasis, migracijos srautai) įtraukti į išorės santykių ir kaimynystės politiką;

| 51. | pataria Europos Komisijai vykdyti į teritorijas orientuotą komunikacijos strategiją, leisiančią būti arčiau Europos piliečių kasdieninio gyvenimo; |
| --- | --- |

51.

pataria Europos Komisijai vykdyti į teritorijas orientuotą komunikacijos strategiją, leisiančią būti arčiau Europos piliečių kasdieninio gyvenimo;

| 52. | siūlo dar daugiau dėmesio skirti teritoriniam aspektui įvairiose Europos politikos srityse, priimant Bendrijos sprendimus bei taikant komitologijos procedūrą ir tokiu būdu siekti didesnės demokratijos Europoje; |
| --- | --- |

52.

siūlo dar daugiau dėmesio skirti teritoriniam aspektui įvairiose Europos politikos srityse, priimant Bendrijos sprendimus bei taikant komitologijos procedūrą ir tokiu būdu siekti didesnės demokratijos Europoje;

| 53. | ragina Europos Parlamentą įvertinti, koks bus Europos Sąjungos veiksmų poveikis atskirų kalnuotų vietovių biudžetui; |
| --- | --- |

53.

ragina Europos Parlamentą įvertinti, koks bus Europos Sąjungos veiksmų poveikis atskirų kalnuotų vietovių biudžetui;

| 54. | rekomenduoja sanglaudos politiką koordinuoti vykdant kalnų vietovių partnerystę, kad būtų išvengta suskaidymo ir stiprinamas struktūrinių priemonių strateginis aspektas; |
| --- | --- |

54.

rekomenduoja sanglaudos politiką koordinuoti vykdant kalnų vietovių partnerystę, kad būtų išvengta suskaidymo ir stiprinamas struktūrinių priemonių strateginis aspektas;

| 55. | pataria, kad kitų teritorinį poveikį turinčių Bendrijos politikos sričių veiklos programos būtų taip pat derinamos su šiuo svarbiu kalnuotų vietovių aspektu siekiant nustatyti horizontalias, integruotas ir partneryste pagrįstas strategijas; |
| --- | --- |

55.

pataria, kad kitų teritorinį poveikį turinčių Bendrijos politikos sričių veiklos programos būtų taip pat derinamos su šiuo svarbiu kalnuotų vietovių aspektu siekiant nustatyti horizontalias, integruotas ir partneryste pagrįstas strategijas;

| 56. | remia Ministrų Tarybos (už teritorijų planavimą atsakingų ministrų) iniciatyvą įgyvendinant ES teritorinę darbotvarkę ištirti klimato kaitos poveikį kalnuotoms vietovėms ir prašo Europos Komisijos įtraukti šį klausimą į savo veiklos ir teisės aktų pasiūlymų programą; |
| --- | --- |

56.

remia Ministrų Tarybos (už teritorijų planavimą atsakingų ministrų) iniciatyvą įgyvendinant ES teritorinę darbotvarkę ištirti klimato kaitos poveikį kalnuotoms vietovėms ir prašo Europos Komisijos įtraukti šį klausimą į savo veiklos ir teisės aktų pasiūlymų programą;

| 57. | pritaria, kad svarbiausias vaidmuo kuriant Europos kalnų masyvų strategiją tenka sanglaudos politikai, o pagrindinis siektinas tikslas — teritorinė sanglauda ir Interreg programų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

57.

pritaria, kad svarbiausias vaidmuo kuriant Europos kalnų masyvų strategiją tenka sanglaudos politikai, o pagrindinis siektinas tikslas — teritorinė sanglauda ir Interreg programų įgyvendinimas;

| 58. | prašo ES valstybių narių ir jų parlamentų priimant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) reglamentą atsižvelgti į tai, kad kalnų masyvų regionams bendra teisinė priemonė dėl teritorinio bendradarbiavimo yra gyvybiškai svarbi; |
| --- | --- |

58.

prašo ES valstybių narių ir jų parlamentų priimant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) reglamentą atsižvelgti į tai, kad kalnų masyvų regionams bendra teisinė priemonė dėl teritorinio bendradarbiavimo yra gyvybiškai svarbi;

| 59. | atkreipia dėmesį į būtinybę vykdant konkurencijos ir vidaus rinkos politiką įvertinti lemiamą visuotinės svarbos paslaugų, viešojo ir privataus sektorių partnerystės vaidmenį kalnų regionų ekonomikai ir į galimybę išvengti papildomų ekonominių ir socialinių išlaidų, kurias nuolat patiria šios su nuolatinėmis gamtinėmis kliūtimis susiduriančios vietovės siekiant sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą ir atskleisti šių regionų privalumus; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į būtinybę vykdant konkurencijos ir vidaus rinkos politiką įvertinti lemiamą visuotinės svarbos paslaugų, viešojo ir privataus sektorių partnerystės vaidmenį kalnų regionų ekonomikai ir į galimybę išvengti papildomų ekonominių ir socialinių išlaidų, kurias nuolat patiria šios su nuolatinėmis gamtinėmis kliūtimis susiduriančios vietovės siekiant sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą ir atskleisti šių regionų privalumus;

| 60. | prašo Europos Komisijos konsultuotis su Alpių ir Karpatų konvencijų dalyviais bei stebėtojais, išnagrinėti jų valdymo būdą, įvertinti tikslus ir tuo remiantis priimti sprendimą ratifikuoti ar ne pirmosios konvencijos protokolus ir pasirašyti, o paskui ratifikuoti ar ne antrąją konvenciją. Tuo atveju, jei bus priimtas teigiamas sprendimas, imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant šias tarptautines konvencijas; |
| --- | --- |

60.

prašo Europos Komisijos konsultuotis su Alpių ir Karpatų konvencijų dalyviais bei stebėtojais, išnagrinėti jų valdymo būdą, įvertinti tikslus ir tuo remiantis priimti sprendimą ratifikuoti ar ne pirmosios konvencijos protokolus ir pasirašyti, o paskui ratifikuoti ar ne antrąją konvenciją. Tuo atveju, jei bus priimtas teigiamas sprendimas, imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant šias tarptautines konvencijas;

| 61. | siūlo Europos Komisijai paskelbti Europos kalnų metus ir sekant 2002 m. surengtos konferencijos pavyzdžiu, kas dvejus metus, kartu su Regionų komitetu, rengti kalnų masyvų temai skirtą europinę konferenciją; |
| --- | --- |

61.

siūlo Europos Komisijai paskelbti Europos kalnų metus ir sekant 2002 m. surengtos konferencijos pavyzdžiu, kas dvejus metus, kartu su Regionų komitetu, rengti kalnų masyvų temai skirtą europinę konferenciją;

| 62. | kreipiasi į Europos Parlamentą ir Tarybą prašydamas, kad kituose svarstymuose dėl Komisijos narių skyrimo ir jų kompetencijos sričių nustatymo kalnų politika (greta kitų kompetencijų) būtų priskirta vienam iš Komisijos narių, kuris koordinuotų bendrus veiksmus šioje teritoriniu ir horizontaliu požiūriu svarbioje srityje; |
| --- | --- |

62.

kreipiasi į Europos Parlamentą ir Tarybą prašydamas, kad kituose svarstymuose dėl Komisijos narių skyrimo ir jų kompetencijos sričių nustatymo kalnų politika (greta kitų kompetencijų) būtų priskirta vienam iš Komisijos narių, kuris koordinuotų bendrus veiksmus šioje teritoriniu ir horizontaliu požiūriu svarbioje srityje;

| 63. | prašo Europos Komisijos pateikti pasiūlymų dėl kalnų masyvų žaliojoje knygoje dėl Europos politikos ateities, kurie taptų integruotos ir partneryste grindžiamos Europos kalnuotų vietovių strategijos įžanga. Šiai strategijai vadovautų Europos Komisija, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos, kurioms padėtų socialinėje, ekonomikos ir aplinkos srityse veikiantys subjektai; ją įgyvendinant taip pat turėtų dalyvauti kalnuotų vietovių vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujančios nacionalinės ir europinės asociacijos. |
| --- | --- |

63.

prašo Europos Komisijos pateikti pasiūlymų dėl kalnų masyvų žaliojoje knygoje dėl Europos politikos ateities, kurie taptų integruotos ir partneryste grindžiamos Europos kalnuotų vietovių strategijos įžanga. Šiai strategijai vadovautų Europos Komisija, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos, kurioms padėtų socialinėje, ekonomikos ir aplinkos srityse veikiantys subjektai; ją įgyvendinant taip pat turėtų dalyvauti kalnuotų vietovių vietos ir regionų valdžios institucijoms atstovaujančios nacionalinės ir europinės asociacijos.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Tyrimas „Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries“, kurį Regioninės politikos generalinio direktorato užsakymu parengė Nordregio, 2004 m. sausio mėn.

1

Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/montagne/mount1_fr.pdf

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/41

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos komunikacinė partnerystė

(2008/C 257/08)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad ypač svarbu stiprinti bendravimą su ES piliečiais juos įtraukiant į nuolatinį dialogą, kuris padėtų įtvirtinti demokratinę, atvirą ir solidarumu pagrįstą diskusiją siekiant puoselėti Europos dvasią ir palengvinti aktyvios Europos pilietybės įsisavinimą; |
| --- | --- |

—

mano, kad ypač svarbu stiprinti bendravimą su ES piliečiais juos įtraukiant į nuolatinį dialogą, kuris padėtų įtvirtinti demokratinę, atvirą ir solidarumu pagrįstą diskusiją siekiant puoselėti Europos dvasią ir palengvinti aktyvios Europos pilietybės įsisavinimą;

| — | pabrėžia nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu išrinktų atstovų bendrą atsakomybę į savo veiklą įtraukiant Europos aspektą; ragina atitinkamai pagerinti ES institucijų, šalių vyriausybių, nacionalinių parlamentų ir vietos valdžios institucijų partnerystę komunikacijos srityje, kad piliečiai gautų daugiau žinių apie Europą ir aiškią bei objektyvią informaciją apie Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamas priemones; |
| --- | --- |

—

pabrėžia nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu išrinktų atstovų bendrą atsakomybę į savo veiklą įtraukiant Europos aspektą; ragina atitinkamai pagerinti ES institucijų, šalių vyriausybių, nacionalinių parlamentų ir vietos valdžios institucijų partnerystę komunikacijos srityje, kad piliečiai gautų daugiau žinių apie Europą ir aiškią bei objektyvią informaciją apie Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamas priemones;

| — | palankiai vertina naują D plano etapą „Diskutuokime apie Europą“, kuriame išsaugomas „komunikacijos vietos lygiu“ principas ir sukuriamos papildomos galimybės susisiekti su žmonėmis, užmegzti ryšius su jais ir plėtoti partnerystę, artėjant Europos Parlamento rinkimams ir ratifikuojant Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina naują D plano etapą „Diskutuokime apie Europą“, kuriame išsaugomas „komunikacijos vietos lygiu“ principas ir sukuriamos papildomos galimybės susisiekti su žmonėmis, užmegzti ryšius su jais ir plėtoti partnerystę, artėjant Europos Parlamento rinkimams ir ratifikuojant Lisabonos sutartį;

| — | teigiamai vertina Komisijos sprendimą bendrai finansuoti naujus D plano pilietinės visuomenės projektus ir palankiai vertina tai, kad daug dėmesio teikiama kvietimams teikti pasiūlymus ir decentralizuotiems veiksmams, skirtiems vietos lygio projektams remti. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad vienas svarbiausių tikslų skelbiant minėtus kvietimus teikti pasiūlymus yra įtraukti į šią veiklą Regionų komiteto narius ir vesti aktyvesnį dialogą su vietos lygiu politinius sprendimus priimančiais asmenimis. Tačiau Komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad ir pačios vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti pasiūlymus pagal tokius kvietimus; |
| --- | --- |

—

teigiamai vertina Komisijos sprendimą bendrai finansuoti naujus D plano pilietinės visuomenės projektus ir palankiai vertina tai, kad daug dėmesio teikiama kvietimams teikti pasiūlymus ir decentralizuotiems veiksmams, skirtiems vietos lygio projektams remti. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad vienas svarbiausių tikslų skelbiant minėtus kvietimus teikti pasiūlymus yra įtraukti į šią veiklą Regionų komiteto narius ir vesti aktyvesnį dialogą su vietos lygiu politinius sprendimus priimančiais asmenimis. Tačiau Komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad ir pačios vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti pasiūlymus pagal tokius kvietimus;

| — | siūlo, kad Europos namai būtų kuriami ne tik valstybių sostinėse, bet, laikantis tam tikrų reikalavimų, būtų sudaryta galimybė juos steigti vietos ir regionų valdžios institucijų ir miestų iniciatyva; Šioje srityje Komitetas pritaria Komisijos ketinimams dar aktyviau vykdyti „komunikaciją vietos lygiu“, kartu su Komisijos atstovybėmis ir antrosios kartos Europe Direct centrais skatinant 2009 m. numatytas diskusijas, kurios vyks ne Europos sostinėse; |
| --- | --- |

—

siūlo, kad Europos namai būtų kuriami ne tik valstybių sostinėse, bet, laikantis tam tikrų reikalavimų, būtų sudaryta galimybė juos steigti vietos ir regionų valdžios institucijų ir miestų iniciatyva; Šioje srityje Komitetas pritaria Komisijos ketinimams dar aktyviau vykdyti „komunikaciją vietos lygiu“, kartu su Komisijos atstovybėmis ir antrosios kartos Europe Direct centrais skatinant 2009 m. numatytas diskusijas, kurios vyks ne Europos sostinėse;

| — | yra pasirengęs aktyviai prisidėti ir dalyvauti kitų institucijų pradėtose iniciatyvose, įskaitant aukščiausio lygio piliečių susitikimus, kuriuos galėtų organizuoti ES pirmininkaujančios valstybės;. |
| --- | --- |

—

yra pasirengęs aktyviai prisidėti ir dalyvauti kitų institucijų pradėtose iniciatyvose, įskaitant aukščiausio lygio piliečių susitikimus, kuriuos galėtų organizuoti ES pirmininkaujančios valstybės;.

| Pranešėja | : | Claude Du Granrut (FR/ELP), Pikardijos regiono tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Claude Du Granrut (FR/ELP), Pikardijos regiono tarybos narė

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos komunikacinė partnerystė“

COM(2007) 568 galutinis

Komisijos darbinis dokumentas — Pasiūlymas dėl institucijų susitarimo „Europos komunikacinė partnerystė“

COM(2007) 569 galutinis

Komisijos komunikatas „Informavimas apie Europą internetu. Įtraukti piliečius“

(SEC(2007) 1742)

Komisijos komunikatas „Diskutuokime apie Europą, remdamiesi D plano (demokratija, dialogas, diskusijos) įgyvendinimo patirtimi“

COM(2008) 158 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

I.   Informavimas apie Europą: bendra atsakomybė

| 1. | remia Europos Komisijos iniciatyvą vystyti naują komunikacijos su Europos Sąjungos (ES) piliečiais strategiją, atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos pageidavimus, glaudžiau bendradarbiaujant su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis bei pripažįstant regionų ir vietos lygmeniu vykdomos veiklos svarbą; |
| --- | --- |

1.

remia Europos Komisijos iniciatyvą vystyti naują komunikacijos su Europos Sąjungos (ES) piliečiais strategiją, atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos pageidavimus, glaudžiau bendradarbiaujant su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis bei pripažįstant regionų ir vietos lygmeniu vykdomos veiklos svarbą;

| 2. | mano, kad ypač svarbu stiprinti bendravimą su ES piliečiais juos įtraukiant į nuolatinį dialogą, kuris padėtų įtvirtinti demokratinę, atvirą ir solidarumu pagrįstą diskusiją siekiant puoselėti Europos dvasią ir palengvinti aktyvios Europos pilietybės įsisavinimą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ypač svarbu stiprinti bendravimą su ES piliečiais juos įtraukiant į nuolatinį dialogą, kuris padėtų įtvirtinti demokratinę, atvirą ir solidarumu pagrįstą diskusiją siekiant puoselėti Europos dvasią ir palengvinti aktyvios Europos pilietybės įsisavinimą;

| 3. | kartoja, kad, pasitelkiant decentralizuotą dialogą neabejotinai būtina skatinti svarstyti bendras vertybes, Europos kūrimo patirtį ir Bendrijos politikos įtaką žmonių gyvenimui bei su Europos Sąjungos ateitimi susijusius klausimus, taip pat svarbu skatinti ES piliečius gilinti žinias apie Europą; |
| --- | --- |

3.

kartoja, kad, pasitelkiant decentralizuotą dialogą neabejotinai būtina skatinti svarstyti bendras vertybes, Europos kūrimo patirtį ir Bendrijos politikos įtaką žmonių gyvenimui bei su Europos Sąjungos ateitimi susijusius klausimus, taip pat svarbu skatinti ES piliečius gilinti žinias apie Europą;

| 4. | pabrėžia nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu išrinktų atstovų bendrą atsakomybę į savo veiklą įtraukiant Europos aspektą; ragina pagerinti šalių vyriausybių, nacionalinių parlamentų ir vietos valdžios institucijų partnerystę komunikacijos srityje, kad piliečiai gautų daugiau žinių apie Europą ir aiškią bei objektyvią informaciją apie Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamas priemones; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu išrinktų atstovų bendrą atsakomybę į savo veiklą įtraukiant Europos aspektą; ragina pagerinti šalių vyriausybių, nacionalinių parlamentų ir vietos valdžios institucijų partnerystę komunikacijos srityje, kad piliečiai gautų daugiau žinių apie Europą ir aiškią bei objektyvią informaciją apie Europos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamas priemones;

| 5. | todėl prašo Europos Komisijos parengti priemonių, kurias įgyvendinant piliečiai tikrai galėtų dalyvauti; šiuo požiūriu pabrėžia svarbiausių ryšio priemonių vaidmenį, visų pirma interneto, kaip priemonės valdžios institucijas priartinti prie piliečių bei kaip pagrindinės vietos ir regionų valdžios institucijų vietos lygiu naudojamos komunikacijos priemonės, reikšmę; |
| --- | --- |

5.

todėl prašo Europos Komisijos parengti priemonių, kurias įgyvendinant piliečiai tikrai galėtų dalyvauti; šiuo požiūriu pabrėžia svarbiausių ryšio priemonių vaidmenį, visų pirma interneto, kaip priemonės valdžios institucijas priartinti prie piliečių bei kaip pagrindinės vietos ir regionų valdžios institucijų vietos lygiu naudojamos komunikacijos priemonės, reikšmę;

| 6. | džiaugiasi dėl Komisijos pageidavimo stiprinti ES ir valstybių narių institucijų partnerystės principą; primygtinai pabrėžia, jog būtina pripažinti, kad šios partnerytės bei vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo šiuo požiūriu yra labai svarbus; pažymi, kad Komisija pripažįsta, jog apie ES žinoma nedaug visų pirma todėl, kad valstybės narės yra neaktyvios šioje srityje, ir kad Komisija taip pat pripažįsta teigiamą decentralizuotos komunikacijos poveikį bei būtinybę veikti vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi dėl Komisijos pageidavimo stiprinti ES ir valstybių narių institucijų partnerystės principą; primygtinai pabrėžia, jog būtina pripažinti, kad šios partnerytės bei vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo šiuo požiūriu yra labai svarbus; pažymi, kad Komisija pripažįsta, jog apie ES žinoma nedaug visų pirma todėl, kad valstybės narės yra neaktyvios šioje srityje, ir kad Komisija taip pat pripažįsta teigiamą decentralizuotos komunikacijos poveikį bei būtinybę veikti vietos ir regionų lygmeniu;

| 7. | palankiai vertina naują D plano etapą „Diskutuokime apie Europą“, kuriame išsaugomas „komunikacijos vietos lygiu“ principas ir sukuriamos papildomos galimybės susisiekti su žmonėmis, užmegzti ryšius su jais ir plėtoti partnerystę, artėjant Europos Parlamento rinkimams ir ratifikuojant Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina naują D plano etapą „Diskutuokime apie Europą“, kuriame išsaugomas „komunikacijos vietos lygiu“ principas ir sukuriamos papildomos galimybės susisiekti su žmonėmis, užmegzti ryšius su jais ir plėtoti partnerystę, artėjant Europos Parlamento rinkimams ir ratifikuojant Lisabonos sutartį;

| 8. | ragina Europos Komisiją komunikacijos reikalavimą įtraukti į Europos politikos formavimo procesą, visų pirma tose srityse, kurios turi tiesioginės įtakos regionams, o konkrečiai — struktūrinių fondų politika, ir mano, kad peržiūrėtame ES biudžete turėtų būti komunikacijai su piliečiais skirtas skyrius; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją komunikacijos reikalavimą įtraukti į Europos politikos formavimo procesą, visų pirma tose srityse, kurios turi tiesioginės įtakos regionams, o konkrečiai — struktūrinių fondų politika, ir mano, kad peržiūrėtame ES biudžete turėtų būti komunikacijai su piliečiais skirtas skyrius;

| 9. | mano, kad Lisabonos sutarties ratifikavimo laikotarpis ir artėjantys Europos Parlamento rinkimai yra gera proga, kuria dera pasinaudoti siekiat paskatinti tikrą diskusiją apie Europą; todėl sukūrė specialią darbo grupę, kurios tikslas — pagerinti Komiteto narių gebėjimus bendrauti su Europos piliečiais Europos klausimais; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Lisabonos sutarties ratifikavimo laikotarpis ir artėjantys Europos Parlamento rinkimai yra gera proga, kuria dera pasinaudoti siekiat paskatinti tikrą diskusiją apie Europą; todėl sukūrė specialią darbo grupę, kurios tikslas — pagerinti Komiteto narių gebėjimus bendrauti su Europos piliečiais Europos klausimais;

II.   Partnerytės politikos stiprinimas siekiant užtikrinti nuoseklią ir integruotą decentralizuotą komunikaciją

| 10. | primena Komisijos narės Margot Wallström pareiškimus apie teritorinį principą bei svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį priartėjant prie piliečių ir daugybėje renginių, kurie pagal D planą organizuojami visoje Europos Sąjungos teritorijoje, jiems paaiškinant ES politinių veiksmų ekonominio vystymosi, teritorinės sanglaudos, aplinkosaugos, saugumo ir socialinės pažangos srityse reikšmę ir teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

10.

primena Komisijos narės Margot Wallström pareiškimus apie teritorinį principą bei svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį priartėjant prie piliečių ir daugybėje renginių, kurie pagal D planą organizuojami visoje Europos Sąjungos teritorijoje, jiems paaiškinant ES politinių veiksmų ekonominio vystymosi, teritorinės sanglaudos, aplinkosaugos, saugumo ir socialinės pažangos srityse reikšmę ir teigiamą poveikį;

| 11. | šiuo atžvilgiu dar kartą patvirtina savo ketinimą remtis bendradarbiavimo susitarimo su Europos Komisija nuostatomis, visų pirma jo priedu dėl komunikacijos politikos, siekiant organizuoti diskusijas ir renginius su kasdieniu piliečių gyvenimu susijusiomis temomis, pavyzdžiui, užimtumu, saugumu, migracija, pagrindinėmis teisėmis, aplinkosauga, energijos tiekimu, taip parodant, kokią papildomą naudą duoda Bendrijos politikos derinimas su išrinktų vietos valdžios atstovų kompetencija; |
| --- | --- |

11.

šiuo atžvilgiu dar kartą patvirtina savo ketinimą remtis bendradarbiavimo susitarimo su Europos Komisija nuostatomis, visų pirma jo priedu dėl komunikacijos politikos, siekiant organizuoti diskusijas ir renginius su kasdieniu piliečių gyvenimu susijusiomis temomis, pavyzdžiui, užimtumu, saugumu, migracija, pagrindinėmis teisėmis, aplinkosauga, energijos tiekimu, taip parodant, kokią papildomą naudą duoda Bendrijos politikos derinimas su išrinktų vietos valdžios atstovų kompetencija;

| 12. | prašo, kad remiantis Regionų komiteto ir Komisijos bendradarbiavimo susitarimu Komisijos atstovybėse paskirti asmenys ryšiams, atsakingi už regionų ir vietos lygmeniu vykdomą komunikacijos veiklą, kurios temą pasirenka Institucijų informacijos grupė, taptų tikrais Komisijos ir RK narių ryšininkais. Šie asmenys turėtų sudaryti geresnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms dalyvauti decentralizuotuose renginiuose ir Komisijos narių oficialiuose vizituose į valstybes nares; |
| --- | --- |

12.

prašo, kad remiantis Regionų komiteto ir Komisijos bendradarbiavimo susitarimu Komisijos atstovybėse paskirti asmenys ryšiams, atsakingi už regionų ir vietos lygmeniu vykdomą komunikacijos veiklą, kurios temą pasirenka Institucijų informacijos grupė, taptų tikrais Komisijos ir RK narių ryšininkais. Šie asmenys turėtų sudaryti geresnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms dalyvauti decentralizuotuose renginiuose ir Komisijos narių oficialiuose vizituose į valstybes nares;

| 13. | primena, kad vykdant naują komunikacijos strategiją reikia ne tik didinti ES institucijų ir Bendrijos įstaigų sąveiką, bet ir reaguoti į paprastų piliečių poziciją, kurią išnagrinėti ir perduoti gali tik institucijos, kurios atsakingos už piliečius ir tuo pačiu yra jiems artimos bei išmano ES sprendimų priėmimo procesą; todėl pabrėžia į Lisabonos sutartį įtraukto protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo nuostatas, pagal kurias Komisija, teikdama teisėkūros ir reguliavimo pasiūlymus, privalo atsižvelgti į finansinius ir administracinius padarinius regionų ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

13.

primena, kad vykdant naują komunikacijos strategiją reikia ne tik didinti ES institucijų ir Bendrijos įstaigų sąveiką, bet ir reaguoti į paprastų piliečių poziciją, kurią išnagrinėti ir perduoti gali tik institucijos, kurios atsakingos už piliečius ir tuo pačiu yra jiems artimos bei išmano ES sprendimų priėmimo procesą; todėl pabrėžia į Lisabonos sutartį įtraukto protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo nuostatas, pagal kurias Komisija, teikdama teisėkūros ir reguliavimo pasiūlymus, privalo atsižvelgti į finansinius ir administracinius padarinius regionų ir vietos valdžios institucijoms;

| 14. | pažymi, kad vietos ir regionų suinteresuotų subjektų įsipareigojimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų dalyvavimas oficialiose Komisijos konsultacijose dėl naujų teisės aktų stiprina miestų ir regionų, Europos Sąjungos informacijos ir komunikacijos skleidėjų, veiksmus ir yra daugiapakopio valdymo dalis. Šis dvipusis pasikeitimas informacija galėtų būti vykdomas pasitelkiant regioninius biurus, vietos ir regionų valdžios institucijas Briuselyje bei nacionalines ir Europos išrinktų vietos ir regionų valdžios atstovų asociacijas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad vietos ir regionų suinteresuotų subjektų įsipareigojimas ir vietos bei regionų valdžios institucijų dalyvavimas oficialiose Komisijos konsultacijose dėl naujų teisės aktų stiprina miestų ir regionų, Europos Sąjungos informacijos ir komunikacijos skleidėjų, veiksmus ir yra daugiapakopio valdymo dalis. Šis dvipusis pasikeitimas informacija galėtų būti vykdomas pasitelkiant regioninius biurus, vietos ir regionų valdžios institucijas Briuselyje bei nacionalines ir Europos išrinktų vietos ir regionų valdžios atstovų asociacijas;

III.   Informavimas apie Europą: veiksmai vietos lygmeniu įtraukiant piliečius ir bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios atstovais

| 15. | pabrėžia, kad teikiama informacija apie ES turi būti gerai pritaikyta įvairioms gyventojų grupėms, siekiant kad informacijos pateikimas atitiktų vietos aktualijas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad teikiama informacija apie ES turi būti gerai pritaikyta įvairioms gyventojų grupėms, siekiant kad informacijos pateikimas atitiktų vietos aktualijas;

| 16. | prašo pasimokyti iš regionų valdžios institucijų ir miestų pagal D planą surengtų renginių patirties, apie kurią kalbama dviejose tarpinėse atskaitose dėl Regionų komiteto decentralizuotos komunikacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

16.

prašo pasimokyti iš regionų valdžios institucijų ir miestų pagal D planą surengtų renginių patirties, apie kurią kalbama dviejose tarpinėse atskaitose dėl Regionų komiteto decentralizuotos komunikacijos įgyvendinimo;

| 17. | teigiamai vertina Komisijos sprendimą bendrai finansuoti naujus D plano pilietinės visuomenės projektus ir palankiai vertina tai, kad daug dėmesio teikiama kvietimams teikti pasiūlymus ir decentralizuotiems veiksmams, skirtiems vietos lygio projektams remti. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad vienas svarbiausių tikslų skelbiant minėtus kvietimus teikti pasiūlymus yra įtraukti į šią veiklą Regionų komiteto narius ir vesti aktyvesnį dialogą su vietos lygiu politinius sprendimus priimančiais asmenimis, kurių vaidmuo labai svarbus siekiant šių tikslų. Tačiau Komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad ir pačios vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti pasiūlymus pagal tokius kvietimus; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina Komisijos sprendimą bendrai finansuoti naujus D plano pilietinės visuomenės projektus ir palankiai vertina tai, kad daug dėmesio teikiama kvietimams teikti pasiūlymus ir decentralizuotiems veiksmams, skirtiems vietos lygio projektams remti. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad vienas svarbiausių tikslų skelbiant minėtus kvietimus teikti pasiūlymus yra įtraukti į šią veiklą Regionų komiteto narius ir vesti aktyvesnį dialogą su vietos lygiu politinius sprendimus priimančiais asmenimis, kurių vaidmuo labai svarbus siekiant šių tikslų. Tačiau Komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad ir pačios vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teikti pasiūlymus pagal tokius kvietimus;

| 18. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti D plano etapo „Diskutuokime apie Europą“ veiksmingumą, kiekvienoje valstybėje narėje, reikia siekti didesnės sinergijos tarp EP narių, vietos ir regionų lygio išrinktų atstovų, nacionalinių vyriausybių atstovų spaudai, Europos Parlamento ir Komisijos atstovybių vadovų bei nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų atstovų; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti D plano etapo „Diskutuokime apie Europą“ veiksmingumą, kiekvienoje valstybėje narėje, reikia siekti didesnės sinergijos tarp EP narių, vietos ir regionų lygio išrinktų atstovų, nacionalinių vyriausybių atstovų spaudai, Europos Parlamento ir Komisijos atstovybių vadovų bei nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų atstovų;

| 19. | siūlo, kad Europos namai — viešosios įstaigos, skirtos pritraukti piliečius siūlant jiems įvairios veiklos — būtų kuriami ne tik valstybių sostinėse, bet, laikantis tam tikrų reikalavimų, būtų sudaryta galimybė juos steigti vietos ir regionų valdžios institucijų ir miestų iniciatyva. Šioje srityje Komitetas pritaria Komisijos ketinimams dar aktyviau vykdyti „komunikaciją vietos lygiu“, kartu su Komisijos atstovybėmis ir antrosios kartos Europe Direct centrais skatinant 2009 m. numatytas diskusijas, kurios vyks ne Europos sostinėse; |
| --- | --- |

19.

siūlo, kad Europos namai — viešosios įstaigos, skirtos pritraukti piliečius siūlant jiems įvairios veiklos — būtų kuriami ne tik valstybių sostinėse, bet, laikantis tam tikrų reikalavimų, būtų sudaryta galimybė juos steigti vietos ir regionų valdžios institucijų ir miestų iniciatyva. Šioje srityje Komitetas pritaria Komisijos ketinimams dar aktyviau vykdyti „komunikaciją vietos lygiu“, kartu su Komisijos atstovybėmis ir antrosios kartos Europe Direct centrais skatinant 2009 m. numatytas diskusijas, kurios vyks ne Europos sostinėse;

| 20. | pabrėžia, kad bendravimo su jaunimu tikslas pateikti informacijos, kuri padėtų jaunimui suvokti, jog jam naudinga dalyvauti Europos integracijos procese; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad bendravimo su jaunimu tikslas pateikti informacijos, kuri padėtų jaunimui suvokti, jog jam naudinga dalyvauti Europos integracijos procese;

| 21. | ragina visų lygių valdžios institucijas užtikrinti, kad besimokydamas jaunimas gautų esminių žinių apie Europą ir suprastų, kokios yra ES galios, kaip ji veikia ir kokią naudą gali duoti jų asmeninei ir profesinei ateičiai bei kovojant su 21-ojo amžiaus iššūkiais; |
| --- | --- |

21.

ragina visų lygių valdžios institucijas užtikrinti, kad besimokydamas jaunimas gautų esminių žinių apie Europą ir suprastų, kokios yra ES galios, kaip ji veikia ir kokią naudą gali duoti jų asmeninei ir profesinei ateičiai bei kovojant su 21-ojo amžiaus iššūkiais;

| 22. | rekomenduoja valstybių narių komunikacijos veiklą vykdyti bendradarbiaujant su vietos bei regionų valdžios atstovais, pavyzdžiui, organizuoti decentralizuotus renginius vietos lygmeniu, vietos ir regionų asamblėjose nuolat rengti diskusijas dėl ES vykdomos politikos, jei įmanoma, dalyvaujant kuriam nors Europos Parlamento nariui ir kurio nors Europos Komisijos generalinio direktorato atstovui, kaip tai daroma nacionaliniuose parlamentuose; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja valstybių narių komunikacijos veiklą vykdyti bendradarbiaujant su vietos bei regionų valdžios atstovais, pavyzdžiui, organizuoti decentralizuotus renginius vietos lygmeniu, vietos ir regionų asamblėjose nuolat rengti diskusijas dėl ES vykdomos politikos, jei įmanoma, dalyvaujant kuriam nors Europos Parlamento nariui ir kurio nors Europos Komisijos generalinio direktorato atstovui, kaip tai daroma nacionaliniuose parlamentuose;

| 23. | primena, kad vietos ir regionų valdžios atstovai gali atlikti itin svarbų vaidmenį vykdant dvikryptę komunikaciją, kuri suteikia galimybes informuoti apie ES vaidmenį ir realijas, paskatinti piliečius išsakyti savo nuomonę šiais klausimais ir Europą priartinti prie regionų, kuriems šie politikai atstovauja; be to, jie turi galimybių paprastų piliečių nuomonę, t. y. viešąją vietos ir regionų nuomonę, perduoti asmenims, atsakingiems už ES politikos rengimą bei sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

23.

primena, kad vietos ir regionų valdžios atstovai gali atlikti itin svarbų vaidmenį vykdant dvikryptę komunikaciją, kuri suteikia galimybes informuoti apie ES vaidmenį ir realijas, paskatinti piliečius išsakyti savo nuomonę šiais klausimais ir Europą priartinti prie regionų, kuriems šie politikai atstovauja; be to, jie turi galimybių paprastų piliečių nuomonę, t. y. viešąją vietos ir regionų nuomonę, perduoti asmenims, atsakingiems už ES politikos rengimą bei sprendimų priėmimą;

| 24. | pabrėžia politinių partijų vaidmenį vykdant komunikaciją vietos ir regionų lygiu siekiant propaguoti Europos projektą ir ragina vietos ir regionų lygiu išrinktus atstovus supažindinti jaunus politikus su Europos klausimais, kad būsimi sprendimų priėmėjai sugebėtų į savo veiklą įtraukti Europos aspektą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia politinių partijų vaidmenį vykdant komunikaciją vietos ir regionų lygiu siekiant propaguoti Europos projektą ir ragina vietos ir regionų lygiu išrinktus atstovus supažindinti jaunus politikus su Europos klausimais, kad būsimi sprendimų priėmėjai sugebėtų į savo veiklą įtraukti Europos aspektą;

| 25. | mano, kad yra ypatingai svarbu parengti Lisabonos sutarties teksto pristatymą aiškiai ir patikimai nurodant jos privalumus, loginį pagrindą ir pakeitimus, susijusius su Europos Sąjungos veiksmų skaidrumo, veiksmingumo ir teisėtumo bei piliečių dalyvavimo formuojant politiką skatinimu; |
| --- | --- |

25.

mano, kad yra ypatingai svarbu parengti Lisabonos sutarties teksto pristatymą aiškiai ir patikimai nurodant jos privalumus, loginį pagrindą ir pakeitimus, susijusius su Europos Sąjungos veiksmų skaidrumo, veiksmingumo ir teisėtumo bei piliečių dalyvavimo formuojant politiką skatinimu;

| 26. | ragina vietos ir regionų tarybose, pavyzdžiui, Europos dienos (gegužės 9 d.) proga, surengti specialias Europos integracijos laimėjimams ir Europos Sąjungos institucinei veiklai skirtas sesijas, kuriose galėtų dalyvauti toje pačioje rinkimų apygardoje išrinkti Regionų komiteto ir Europos Parlamento nariai; |
| --- | --- |

26.

ragina vietos ir regionų tarybose, pavyzdžiui, Europos dienos (gegužės 9 d.) proga, surengti specialias Europos integracijos laimėjimams ir Europos Sąjungos institucinei veiklai skirtas sesijas, kuriose galėtų dalyvauti toje pačioje rinkimų apygardoje išrinkti Regionų komiteto ir Europos Parlamento nariai;

| 27. | praneša apie šiuos Regionų komiteto 2008 m. numatytus prioritetinius veiksmus komunikacijos srityje:






  — | forumo „Ateities miestai“ organizavimas (2008 m. balandžio 8–10 d.); |
| --- | --- | --- |

27.

praneša apie šiuos Regionų komiteto 2008 m. numatytus prioritetinius veiksmus komunikacijos srityje:

—

forumo „Ateities miestai“ organizavimas (2008 m. balandžio 8–10 d.);

| — | 3-ojo metinio komunikacijos forumo organizavimas (2008 m. birželio 17–19 d.); |
| --- | --- |

—

3-ojo metinio komunikacijos forumo organizavimas (2008 m. birželio 17–19 d.);

| — | OPEN DAYS organizavimas šeštąjį kartą (2008 m. spalio 6–9 d.). Renginio metu, kuris priklauso Regionų ir miestų savaitės renginiams, į Briuselį suvažiuoja 5 500 dalyvių iš 220 Europos regionų ir miestų. 2008 m. pagal šią iniciatyvą taip pat bus surengta 150 vietos renginių bendradarbiaujančiuose regionuose; |
| --- | --- |

—

OPEN DAYS organizavimas šeštąjį kartą (2008 m. spalio 6–9 d.). Renginio metu, kuris priklauso Regionų ir miestų savaitės renginiams, į Briuselį suvažiuoja 5 500 dalyvių iš 220 Europos regionų ir miestų. 2008 m. pagal šią iniciatyvą taip pat bus surengta 150 vietos renginių bendradarbiaujančiuose regionuose;

| — | kultūrų dialogo forumo organizavimas (2008 m. lapkričio 25–27 d.); |
| --- | --- |

—

kultūrų dialogo forumo organizavimas (2008 m. lapkričio 25–27 d.);

| — | mėnesinio elektroninio informacinio biuletenio apie Regionų komiteto politines naujienas, skirto regionų žiniasklaidai, vietos politikams ir asociacijų atstovams, leidimas; spausdinto informacinio biuletenio apie Regionų komiteto politinę ir konsultacinę veiklą, Europos institucijas ir regionus, leidimas. Jį gauna 25 000 sprendimų priimančių asmenų; |
| --- | --- |

—

mėnesinio elektroninio informacinio biuletenio apie Regionų komiteto politines naujienas, skirto regionų žiniasklaidai, vietos politikams ir asociacijų atstovams, leidimas; spausdinto informacinio biuletenio apie Regionų komiteto politinę ir konsultacinę veiklą, Europos institucijas ir regionus, leidimas. Jį gauna 25 000 sprendimų priimančių asmenų;

| — | Regionų komitete Briuselyje priimti 600 vietos ir regionų žurnalistų per metus dėl Regionų komiteto narių vykdomos politinės veiklos, įvairių renginių ir bendradarbiavimo su kitomis Europos institucijomis; |
| --- | --- |

—

Regionų komitete Briuselyje priimti 600 vietos ir regionų žurnalistų per metus dėl Regionų komiteto narių vykdomos politinės veiklos, įvairių renginių ir bendradarbiavimo su kitomis Europos institucijomis;

| 28. | nori glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant darbo planą, pagrįstą bendradarbiaujant institucijoms vykdomomis komunikacijos iniciatyvomis, ir užmezgant daugiau dvišalių partnerysčių su valstybėmis narėmis veiklos valdymo srityje; |
| --- | --- |

28.

nori glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant darbo planą, pagrįstą bendradarbiaujant institucijoms vykdomomis komunikacijos iniciatyvomis, ir užmezgant daugiau dvišalių partnerysčių su valstybėmis narėmis veiklos valdymo srityje;

| 29. | yra pasirengęs aktyviai prisidėti ir dalyvauti kitų institucijų pradėtose iniciatyvose, įskaitant aukščiausio lygio piliečių susitikimus, kuriuos galėtų organizuoti ES pirmininkaujančios valstybės; |
| --- | --- |

29.

yra pasirengęs aktyviai prisidėti ir dalyvauti kitų institucijų pradėtose iniciatyvose, įskaitant aukščiausio lygio piliečių susitikimus, kuriuos galėtų organizuoti ES pirmininkaujančios valstybės;

IV.   Integruoti Regionų komitetą į būsimą tarpinstitucinę komunikacijos sistemą

| 30. | įsitikinęs, kad tarpinstitucinė informacijos ir komunikacijos sistema galėtų sustiprinti Bendrijos institucijų ir organų, valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų partnerytės principą, ir kad šiai sistemai turėtų būti skirtas pakankamas finansavimas; |
| --- | --- |

30.

įsitikinęs, kad tarpinstitucinė informacijos ir komunikacijos sistema galėtų sustiprinti Bendrijos institucijų ir organų, valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų partnerytės principą, ir kad šiai sistemai turėtų būti skirtas pakankamas finansavimas;

| 31. | pabrėžia, kad Komiteto dalyvavimas Tarpinstitucinės informacijos grupės (TIG) darbe yra labai naudingas, kiekvienais metais ketina pateikti savo metinę decentralizuotos komunikacijos programą ir todėl prašo, kad būtų įtrauktas į tarpinstitucinės metinės programos šioje srityje regimą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Komiteto dalyvavimas Tarpinstitucinės informacijos grupės (TIG) darbe yra labai naudingas, kiekvienais metais ketina pateikti savo metinę decentralizuotos komunikacijos programą ir todėl prašo, kad būtų įtrauktas į tarpinstitucinės metinės programos šioje srityje regimą;

| 32. | pritaria, kad reikia įvertinti Tarpinstitucinės informacijos grupės darbą siekiant nustatyti, ar galima jį pagerinti ir ar reikalinga grupė, atsakingą už Tarpinstitucinės informacijos grupės nustatytų gairių įgyvendinimo koordinavimą; RK yra pasirengęs šiame darbe dalyvauti; |
| --- | --- |

32.

pritaria, kad reikia įvertinti Tarpinstitucinės informacijos grupės darbą siekiant nustatyti, ar galima jį pagerinti ir ar reikalinga grupė, atsakingą už Tarpinstitucinės informacijos grupės nustatytų gairių įgyvendinimo koordinavimą; RK yra pasirengęs šiame darbe dalyvauti;

| 33. | džiaugiasi dėl galimybės dalyvauti metinėse institucijų diskusijose komunikacijos tema ir prašo, kad Komitetas kaip ir Europos Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba būtų pripažintas svarbiu partneriu decentralizuotos komunikacijos strategijos srityje; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi dėl galimybės dalyvauti metinėse institucijų diskusijose komunikacijos tema ir prašo, kad Komitetas kaip ir Europos Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba būtų pripažintas svarbiu partneriu decentralizuotos komunikacijos strategijos srityje;

V.   Informacijos priemonių stiprinimas: vietos ir regionų žiniasklaida, televizija ir radijas, internetas

| 34. | pabrėžia, kad norint pasiekti, kad ES piliečiai daugiau žinotų apie ES reikalus, reikia sukurti daugiau veiksmingesnių ir lengviau prieinamų informacijos kanalų. Reikėtų gerinti vietos ir regionų valdžios institucijų bei žiniasklaidos bendradarbiavimą bei taikyti naujas technologijas; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad norint pasiekti, kad ES piliečiai daugiau žinotų apie ES reikalus, reikia sukurti daugiau veiksmingesnių ir lengviau prieinamų informacijos kanalų. Reikėtų gerinti vietos ir regionų valdžios institucijų bei žiniasklaidos bendradarbiavimą bei taikyti naujas technologijas;

| 35. | palankiai vertina 2008 m. Europos Komisijos pradėtą bandomąjį informacijos tinklų projektą, kuriuo siekiama labiau įtraukti nacionalinius parlamentus į Europos lygmens diskusijas, ir prašo į šią iniciatyvą įtraukti ir vietos bei regionų lygiu išrinktus atstovus; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina 2008 m. Europos Komisijos pradėtą bandomąjį informacijos tinklų projektą, kuriuo siekiama labiau įtraukti nacionalinius parlamentus į Europos lygmens diskusijas, ir prašo į šią iniciatyvą įtraukti ir vietos bei regionų lygiu išrinktus atstovus;

| 36. | prašo Europos Komisijos 27 valstybėse narėse esančių jos atstovybių tinklavietes sujungti su nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų, miestų ir regionų tinklavietėmis, kad perduodama informacija būtų priderinta prie vietos lygmens, ypač Europos politikos įgyvendinimo požiūriu; |
| --- | --- |

36.

prašo Europos Komisijos 27 valstybėse narėse esančių jos atstovybių tinklavietes sujungti su nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų, miestų ir regionų tinklavietėmis, kad perduodama informacija būtų priderinta prie vietos lygmens, ypač Europos politikos įgyvendinimo požiūriu;

| 37. | rekomenduoja tinklavietėje Europa sukurti atskirą puslapį, skirtą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui Europos sprendimų priėmimo procese, atkreipiant dėmesį į tai, kad beveik 75 proc. Europos teisės aktų yra įgyvendinami vietos ir regionų lygiu. Šiame puslapyje turėtų būti nuoroda į Regionų komiteto ir į to pageidaujančių Europos ir nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų tinklavietes; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja tinklavietėje Europa sukurti atskirą puslapį, skirtą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui Europos sprendimų priėmimo procese, atkreipiant dėmesį į tai, kad beveik 75 proc. Europos teisės aktų yra įgyvendinami vietos ir regionų lygiu. Šiame puslapyje turėtų būti nuoroda į Regionų komiteto ir į to pageidaujančių Europos ir nacionalinių vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų tinklavietes;

| 38. | pabrėžia Europos Komisijos e. dalyvavimo iniciatyvos svarbą. Šia iniciatyva siekiama įtraukti piliečius į politikos formavimą visų pirma vietos ir regionų lygiu ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kurti savo tinklavietes, kad piliečiai turėtų galimybę išsakyti savo nuomonę per konsultacijų ir bendradarbiavimo internetu procesą visų pirma pasidalyti savo lūkesčiais, susijusiais su Europos politika; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia Europos Komisijos e. dalyvavimo iniciatyvos svarbą. Šia iniciatyva siekiama įtraukti piliečius į politikos formavimą visų pirma vietos ir regionų lygiu ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kurti savo tinklavietes, kad piliečiai turėtų galimybę išsakyti savo nuomonę per konsultacijų ir bendradarbiavimo internetu procesą visų pirma pasidalyti savo lūkesčiais, susijusiais su Europos politika;

| 39. | ragina Europos Komisiją Regionų komiteto parengtą vaizdo medžiagą pateikti į EU Tube tinklavietėje; |
| --- | --- |

39.

ragina Europos Komisiją Regionų komiteto parengtą vaizdo medžiagą pateikti į EU Tube tinklavietėje;

| 40. | prašo Europos Komisijos tinklavietėje Europa vietos ir regionų lygiu išrinktiems atstovams sukurti platformą diskusijoms, kad jie galėtų atsakyti į piliečių klausimus, pvz., vykstant forumui „Diskutuokime apie Europą“, nes ši iniciatyva paskatintų aktyvesnį Regionų komiteto narių bendravimą su jų atstovaujamų valstybių narių piliečiais; |
| --- | --- |

40.

prašo Europos Komisijos tinklavietėje Europa vietos ir regionų lygiu išrinktiems atstovams sukurti platformą diskusijoms, kad jie galėtų atsakyti į piliečių klausimus, pvz., vykstant forumui „Diskutuokime apie Europą“, nes ši iniciatyva paskatintų aktyvesnį Regionų komiteto narių bendravimą su jų atstovaujamų valstybių narių piliečiais;

| 41. | pabrėžia informacijos ir komunikacijos kanalų įvairovės svarbą, kad visi ES piliečiai vienodomis sąlygomis turėtų galimybę įgyti žinių apie Europą. |
| --- | --- |

41.

pabrėžia informacijos ir komunikacijos kanalų įvairovės svarbą, kad visi ES piliečiai vienodomis sąlygomis turėtų galimybę įgyti žinių apie Europą.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/46

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)

(2008/C 257/09)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.). Lisabonos tikslų, kuriais siekiama paversti Europą moderniausia žinių visuomene, įgyvendinimas yra grindžiamas kūrybiniu Europos potencialu, |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.). Lisabonos tikslų, kuriais siekiama paversti Europą moderniausia žinių visuomene, įgyvendinimas yra grindžiamas kūrybiniu Europos potencialu,

| — | pabrėžia, kad kultūra, kūrybiškumas ir naujovės yra pagrindiniai Europos miestų, regionų ir vietos lygmens ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą skatinantys veiksniai, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad kultūra, kūrybiškumas ir naujovės yra pagrindiniai Europos miestų, regionų ir vietos lygmens ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą skatinantys veiksniai,

| — | pabrėžia ypatingą ankstyvojo ikimokyklinio bei pradinio mokymo vaidmenį ugdant svarbiausius gebėjimus, kurie suprantami kaip žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma, sudaranti žmonėms palankias sąlygas gyventi, dirbti ir įgyti papildomų žinių modernioje Europos visuomenėje, |
| --- | --- |

—

pabrėžia ypatingą ankstyvojo ikimokyklinio bei pradinio mokymo vaidmenį ugdant svarbiausius gebėjimus, kurie suprantami kaip žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma, sudaranti žmonėms palankias sąlygas gyventi, dirbti ir įgyti papildomų žinių modernioje Europos visuomenėje,

| — | pabrėžia, kad ši iniciatyva galėtų būti puikus Europos kultūrų dialogo metų tęsinys. Skirtingoms temoms skirtų Europos metų sąsaja padeda užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį šios veiklos poveikį, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad ši iniciatyva galėtų būti puikus Europos kultūrų dialogo metų tęsinys. Skirtingoms temoms skirtų Europos metų sąsaja padeda užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį šios veiklos poveikį,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos vykdymui nenumatytas atskiras finansavimas. Kūrybiškumas yra esminis Europos visuomenės vystymosi veiksnys, todėl jis neturėtų būti apribotas tik švietimu ir kūryba. Tarpdalykinis mąstymas sudaro sąlygas naujiems, kūrybiškiems sprendimams. |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos vykdymui nenumatytas atskiras finansavimas. Kūrybiškumas yra esminis Europos visuomenės vystymosi veiksnys, todėl jis neturėtų būti apribotas tik švietimu ir kūryba. Tarpdalykinis mąstymas sudaro sąlygas naujiems, kūrybiškiems sprendimams.

| Pranešėjas | : | Gerd Harms (DE/ESP), Brandenburgo žemės federacinių reikalų ir Europos reikalų įgaliotasis atstovas ir Brandenburgo žemės valstybės sekretorius |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Gerd Harms (DE/ESP), Brandenburgo žemės federacinių reikalų ir Europos reikalų įgaliotasis atstovas ir Brandenburgo žemės valstybės sekretorius

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)

COM(2008) 159 galutinis — 2008/0064(COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.). Kūrybiškumas, Komisijos pasiūlyme plačiąja prasme visiškai teisingai suprantamas kaip gebėjimas rasti naujus sprendimus įvairiausiose žmogaus veiklos srityse, yra būtina techninių, kultūrinių ir visuomeninių naujovių sąlyga. Lisabonos tikslų, kuriais siekiama paversti Europą moderniausia žinių visuomene, įgyvendinimas yra grindžiamas kūrybiniu Europos potencialu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.). Kūrybiškumas, Komisijos pasiūlyme plačiąja prasme visiškai teisingai suprantamas kaip gebėjimas rasti naujus sprendimus įvairiausiose žmogaus veiklos srityse, yra būtina techninių, kultūrinių ir visuomeninių naujovių sąlyga. Lisabonos tikslų, kuriais siekiama paversti Europą moderniausia žinių visuomene, įgyvendinimas yra grindžiamas kūrybiniu Europos potencialu;

| 2. | pritaria Europos Komisijos pateiktai kūrybiškumo ir naujovių vystymui reikalingų pagrindinių sąlygų analizei. Šiuo atveju reikėtų pabrėžti ypatingą ankstyvojo ikimokyklinio bei pradinio mokymo vaidmenį ugdant svarbiausius gebėjimus, kurie suprantami kaip žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma, sudaranti žmonėms palankias sąlygas gyventi, dirbti ir įgyti papildomų žinių modernioje Europos visuomenėje; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Komisijos pateiktai kūrybiškumo ir naujovių vystymui reikalingų pagrindinių sąlygų analizei. Šiuo atveju reikėtų pabrėžti ypatingą ankstyvojo ikimokyklinio bei pradinio mokymo vaidmenį ugdant svarbiausius gebėjimus, kurie suprantami kaip žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma, sudaranti žmonėms palankias sąlygas gyventi, dirbti ir įgyti papildomų žinių modernioje Europos visuomenėje;

| 3. | remia Komisijos nuomonę, kad švietimas yra svarbus ugdant kūrybiškumą, ir mano, kad kūrybiškumas turėtų užimti svarbią vietą ne tik ikimokyklinio ir pradinio mokyklinio ugdymo planuose, bet ir tolesniuose švietimo etapuose. Estetinis lavinimas turėtų išlikti svarbus visą mokyklinio ugdymo laikotarpį. Kūrybiškumo ugdymas neturėtų apsiriboti vadinamaisiais „meniniais dalykais“. Gebėjimas kūrybiškai spręsti problemas ir kūrybiškai mąstyti turi būti sudedamoji visų formaliojo švietimo procesų dalis. Regionų komitetas ypač pabrėžia daugiakalbystės svarbą šiame kontekste; |
| --- | --- |

3.

remia Komisijos nuomonę, kad švietimas yra svarbus ugdant kūrybiškumą, ir mano, kad kūrybiškumas turėtų užimti svarbią vietą ne tik ikimokyklinio ir pradinio mokyklinio ugdymo planuose, bet ir tolesniuose švietimo etapuose. Estetinis lavinimas turėtų išlikti svarbus visą mokyklinio ugdymo laikotarpį. Kūrybiškumo ugdymas neturėtų apsiriboti vadinamaisiais „meniniais dalykais“. Gebėjimas kūrybiškai spręsti problemas ir kūrybiškai mąstyti turi būti sudedamoji visų formaliojo švietimo procesų dalis. Regionų komitetas ypač pabrėžia daugiakalbystės svarbą šiame kontekste;

| 4. | pabrėžia, jog būtina ne tik ugdyti kompetenciją ir siekti puikių laimėjimų, bet ir užtikrinti sklandų kiekvieno regiono gyventojų mokymą ir lavinimą, kuris yra asmeninės ir visuomeninės gerovės bei regionų gebėjimo diegti naujoves pagrindas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog būtina ne tik ugdyti kompetenciją ir siekti puikių laimėjimų, bet ir užtikrinti sklandų kiekvieno regiono gyventojų mokymą ir lavinimą, kuris yra asmeninės ir visuomeninės gerovės bei regionų gebėjimo diegti naujoves pagrindas;

| 5. | pabrėžia, kad kultūra, kūrybiškumas ir naujovės yra pagrindiniai Europos miestų, regionų ir vietos lygmens ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą skatinantys veiksniai. Norėdami sėkmingai konkuruoti Europos ir pasaulinės konkurencijos sąlygomis, regionai privalo vystyti savo kūrybiškumo ir naujovių potencialą. Paprastai regionų ir vietos valdžios institucijos yra atsakingos už visą gyvenimą trunkančio mokymosi organizavimą, aktyvios darbo rinkos politikos vykdymą, regioninių naujovių strategijų kūrimą ir pažangių bei kūrybiškų ekonomikos sektorių skatinimą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad kultūra, kūrybiškumas ir naujovės yra pagrindiniai Europos miestų, regionų ir vietos lygmens ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą skatinantys veiksniai. Norėdami sėkmingai konkuruoti Europos ir pasaulinės konkurencijos sąlygomis, regionai privalo vystyti savo kūrybiškumo ir naujovių potencialą. Paprastai regionų ir vietos valdžios institucijos yra atsakingos už visą gyvenimą trunkančio mokymosi organizavimą, aktyvios darbo rinkos politikos vykdymą, regioninių naujovių strategijų kūrimą ir pažangių bei kūrybiškų ekonomikos sektorių skatinimą;

| 6. | vėl atkreipia dėmesį į didžiulę vietos valdžios institucijų ir regionų svarbą kuriant naujovišką aplinką. Šioje srityje yra svarbi vietinių naujovių politika, technologijų centrai, verslo inkubatoriai, mokslo parkai ir rizikos kapitalas; |
| --- | --- |

6.

vėl atkreipia dėmesį į didžiulę vietos valdžios institucijų ir regionų svarbą kuriant naujovišką aplinką. Šioje srityje yra svarbi vietinių naujovių politika, technologijų centrai, verslo inkubatoriai, mokslo parkai ir rizikos kapitalas;

| 7. | primena, kad tai pasakytina ne tik apie kūrybinį sektorių ir žiniomis grindžiamas šiuolaikinės pramonės šakas. Veikiau priešingai: įveikiant ekonominius ir socialinius iššūkius, su kuriais šiuolaikinė visuomenė susiduria visuose lygmenyse, reikia pasitelkti kūrybiškus socialinių, ekologinių ir ekonominių problemų sprendimus; |
| --- | --- |

7.

primena, kad tai pasakytina ne tik apie kūrybinį sektorių ir žiniomis grindžiamas šiuolaikinės pramonės šakas. Veikiau priešingai: įveikiant ekonominius ir socialinius iššūkius, su kuriais šiuolaikinė visuomenė susiduria visuose lygmenyse, reikia pasitelkti kūrybiškus socialinių, ekologinių ir ekonominių problemų sprendimus;

| 8. | ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos teisės aktų pasiūlyme aiškiai pripažįstamas regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo pabrėžiant, kad






  — | Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslus galima įgyvendinti tik derinant Bendrijos, šalies, regiono ir vietos lygmens veiksmus, |
| --- | --- | --- |

8.

ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos teisės aktų pasiūlyme aiškiai pripažįstamas regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo pabrėžiant, kad

—

Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslus galima įgyvendinti tik derinant Bendrijos, šalies, regiono ir vietos lygmens veiksmus,

| — | vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas suteiks joms galimybę sėkmingiau ir veiksmingiau organizuoti su Europos metais susijusią veiklą, |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimas suteiks joms galimybę sėkmingiau ir veiksmingiau organizuoti su Europos metais susijusią veiklą,

| — | jų dalyvavimas yra naudingas įgyvendinant numatytas priemones Europos ir nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

—

jų dalyvavimas yra naudingas įgyvendinant numatytas priemones Europos ir nacionaliniu lygmeniu;

| 9. | pritaria tokiam vertinimui ir palaiko aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje; |
| --- | --- |

9.

pritaria tokiam vertinimui ir palaiko aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje;

Išsamus iniciatyvos vertinimas

| 10. | pritaria Europos kūrybiškumo ir naujovių metų užsibrėžtiems tikslams (2 straipsnis). Šių tikslų įvairiapusiškumas suteikia galimybę plačiau pažvelgti į Europos kūrybinio potencialo plėtotę ir naudojimą neapsiribojant vien meniniais ir estetiniais aspektais. RK aiškiai pareiškia, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metais būtina ypač skatinti ir pabrėžti kelias sritis apimančią visą gyvenimą trunkančio mokymosi įstaigų, kultūros institucijų ir suinteresuotų subjektų bei ekonomikos, mokslo ir pilietinės visuomenės veiklą. Taip pat būtina skatinti mokymąsi, ugdantį kūrybingumą ir žingeidumą, o ne mėgdžiojimu ir žinių įsiminimu grindžiamą mokymą; |
| --- | --- |

10.

pritaria Europos kūrybiškumo ir naujovių metų užsibrėžtiems tikslams (2 straipsnis). Šių tikslų įvairiapusiškumas suteikia galimybę plačiau pažvelgti į Europos kūrybinio potencialo plėtotę ir naudojimą neapsiribojant vien meniniais ir estetiniais aspektais. RK aiškiai pareiškia, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metais būtina ypač skatinti ir pabrėžti kelias sritis apimančią visą gyvenimą trunkančio mokymosi įstaigų, kultūros institucijų ir suinteresuotų subjektų bei ekonomikos, mokslo ir pilietinės visuomenės veiklą. Taip pat būtina skatinti mokymąsi, ugdantį kūrybingumą ir žingeidumą, o ne mėgdžiojimu ir žinių įsiminimu grindžiamą mokymą;

| 11. | pabrėžia, kad ši iniciatyva galėtų būti puikus Europos kultūrų dialogo metų tęsinys. Skirtingoms temoms skirtų Europos metų sąsaja padeda užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį šios veiklos poveikį. Su Europos kultūrų dialogo metais susijusia veikla siekiama skatinti atviresnę, tolerantiškesnę ir lankstesnę Europos visuomenę. Ši veikla glaudžiai susijusi su kūrybiškumu ir naujovėmis. Būtent polemika ir pažintis su kitokiomis kultūrinės raiškos formomis ir kryptimis bei domėjimasis jomis skatina kūrybiškumą ir padeda ieškant naujų atsakymų į rūpimus klausimus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ši iniciatyva galėtų būti puikus Europos kultūrų dialogo metų tęsinys. Skirtingoms temoms skirtų Europos metų sąsaja padeda užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį šios veiklos poveikį. Su Europos kultūrų dialogo metais susijusia veikla siekiama skatinti atviresnę, tolerantiškesnę ir lankstesnę Europos visuomenę. Ši veikla glaudžiai susijusi su kūrybiškumu ir naujovėmis. Būtent polemika ir pažintis su kitokiomis kultūrinės raiškos formomis ir kryptimis bei domėjimasis jomis skatina kūrybiškumą ir padeda ieškant naujų atsakymų į rūpimus klausimus;

| 12. | atkreipia dėmesį, kad Europos Komisija savo pasiūlyme ypatingą dėmesį skiria bendriesiems visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimams, kuriuos apibrėžė Europos Parlamentas ir Taryba. RK atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl šios rekomendacijos (1), kurioje jis pabrėžė ypatingą gamtos ir tiksliųjų mokslų gebėjimų svarbą. Be to, Regionų komitetas pabrėžė moterų skatinimo šioje srityje svarbą pasitelkiant visą gyvenimą trunkančio mokymosi priemones. Ateityje Europos dar labiau padidės visuomenės poreikis patraukti jaunus žmones, ypač jaunas moteris, studijuoti tiksliuosius ir technikos bei inžinerijos dalykus ir siekti karjeros su jais susijusiose srityse; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį, kad Europos Komisija savo pasiūlyme ypatingą dėmesį skiria bendriesiems visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimams, kuriuos apibrėžė Europos Parlamentas ir Taryba. RK atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl šios rekomendacijos (1), kurioje jis pabrėžė ypatingą gamtos ir tiksliųjų mokslų gebėjimų svarbą. Be to, Regionų komitetas pabrėžė moterų skatinimo šioje srityje svarbą pasitelkiant visą gyvenimą trunkančio mokymosi priemones. Ateityje Europos dar labiau padidės visuomenės poreikis patraukti jaunus žmones, ypač jaunas moteris, studijuoti tiksliuosius ir technikos bei inžinerijos dalykus ir siekti karjeros su jais susijusiose srityse;

| 13. | pastebi, kad trys veiksniai „darbinė veikla, visuomenė, aukštasis išsilavinimas“ yra svarbus naujovių ir augimo vietos ir regionų lygiu pagrindas. Be to, reikia tinkamos infrastruktūros ir nediskriminuojančios aplinkos, kurios skatintų aktyvų pilietiškumą ir dalijimąsi atsakomybe taip prisidėdamos prie socialinės sanglaudos ir tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

13.

pastebi, kad trys veiksniai „darbinė veikla, visuomenė, aukštasis išsilavinimas“ yra svarbus naujovių ir augimo vietos ir regionų lygiu pagrindas. Be to, reikia tinkamos infrastruktūros ir nediskriminuojančios aplinkos, kurios skatintų aktyvų pilietiškumą ir dalijimąsi atsakomybe taip prisidėdamos prie socialinės sanglaudos ir tvaraus vystymosi;

| 14. | ragina užtikrinti geresnį švietimą ir mokymą, kurie labiausiai padidintų didžiausio ES kapitalo — jos jaunimo — vertę. Švietimo srityje ypatingą dėmesį reikia skirti technologijų studijoms siekiant pagyvinti Europos mokslinius tyrimus, technologijų vystymą ir naujovių diegimą, tačiau taip pat negalima pamiršti humanitarinio mokymo ir humanitarinių vertybių. Švietimo sistemoje deramas dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas Europos kultūros ir istorijos mokymui; |
| --- | --- |

14.

ragina užtikrinti geresnį švietimą ir mokymą, kurie labiausiai padidintų didžiausio ES kapitalo — jos jaunimo — vertę. Švietimo srityje ypatingą dėmesį reikia skirti technologijų studijoms siekiant pagyvinti Europos mokslinius tyrimus, technologijų vystymą ir naujovių diegimą, tačiau taip pat negalima pamiršti humanitarinio mokymo ir humanitarinių vertybių. Švietimo sistemoje deramas dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas Europos kultūros ir istorijos mokymui;

| 15. | ne kartą pabrėžė ypatingą mokslinių tyrimų skatinimo, jaunų mokslininkų rengimo, mokslininkų judumo ir mokslinio bendradarbiavimo Europos lygmeniu svarbą. Moksliniams tyrimams palankios aplinkos sukūrimas, patentų skatinimas ir jų veiksminga apsauga teikia paramą visuomenės ir ekonomikos inovaciniams procesams; |
| --- | --- |

15.

ne kartą pabrėžė ypatingą mokslinių tyrimų skatinimo, jaunų mokslininkų rengimo, mokslininkų judumo ir mokslinio bendradarbiavimo Europos lygmeniu svarbą. Moksliniams tyrimams palankios aplinkos sukūrimas, patentų skatinimas ir jų veiksminga apsauga teikia paramą visuomenės ir ekonomikos inovaciniams procesams;

| 16. | pabrėžia, jog būtina sukurti intelektinės nuosavybės standartus ir apsaugos teises, Europos chartijos sukūrimas būtų svarbus indėlis; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, jog būtina sukurti intelektinės nuosavybės standartus ir apsaugos teises, Europos chartijos sukūrimas būtų svarbus indėlis;

| 17. | pabrėžia šiame kontekste didžiulę struktūrinių fondų, ypač Regioninės plėtros fondo, svarbą teikiant paramą mokslo laimėjimų diegimui į naujus produktus ir inovacijas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia šiame kontekste didžiulę struktūrinių fondų, ypač Regioninės plėtros fondo, svarbą teikiant paramą mokslo laimėjimų diegimui į naujus produktus ir inovacijas;

| 18. | apgailestauja, kad ši iniciatyva pateikta tik dabar. Tokio trumpo pasirengimui skirto laiko gali neužtekti norint sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą. Todėl labai svarbu, kad Europos Komisija dėtų visas pastangas siekdama įtraukti į procesą kuo daugiau partnerių; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad ši iniciatyva pateikta tik dabar. Tokio trumpo pasirengimui skirto laiko gali neužtekti norint sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą. Todėl labai svarbu, kad Europos Komisija dėtų visas pastangas siekdama įtraukti į procesą kuo daugiau partnerių;

| 19. | pabrėžia ypatingą garso ir vaizdo žiniasklaidos vaidmenį kuriant kūrybinę aplinką., Daugelyje Europos regionų kuriami sėkmingai veikiantys ekonominiai branduoliai derinant talentų puoselėjimo, aukšto lygio mokymo ir lavinimo institucijų ir žiniasklaidos veiklą. Europos kūrybiškumo ir naujovių metais tokia veikla turėtų būti ypač vertinama; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia ypatingą garso ir vaizdo žiniasklaidos vaidmenį kuriant kūrybinę aplinką., Daugelyje Europos regionų kuriami sėkmingai veikiantys ekonominiai branduoliai derinant talentų puoselėjimo, aukšto lygio mokymo ir lavinimo institucijų ir žiniasklaidos veiklą. Europos kūrybiškumo ir naujovių metais tokia veikla turėtų būti ypač vertinama;

| 20. | apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme neatsižvelgiama į įvairialypes galimybes, kurias teikia Europos judumo programos. Besimokančiųjų judumas, teikiantis galimybę įgauti tarpregioninių mainų Europoje patirties, gali labai prisidėti prie jaunų žmonių kūrybinio ir inovacinio potencialo išlaisvinimo; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme neatsižvelgiama į įvairialypes galimybes, kurias teikia Europos judumo programos. Besimokančiųjų judumas, teikiantis galimybę įgauti tarpregioninių mainų Europoje patirties, gali labai prisidėti prie jaunų žmonių kūrybinio ir inovacinio potencialo išlaisvinimo;

| 21. | apgailestauja, kad pasiūlyme nenumatomos iniciatyvos sėkmingo įgyvendinimo stebėjimo nuostatos ir neapibrėžiamos pagrindinės sąlygos, reikalingos siekiant numatytų tikslų; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad pasiūlyme nenumatomos iniciatyvos sėkmingo įgyvendinimo stebėjimo nuostatos ir neapibrėžiamos pagrindinės sąlygos, reikalingos siekiant numatytų tikslų;

| 22. | mano, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų iniciatyva gali būtų sėkmingai įgyvendinta tik tuo atveju, jei pati Europos Komisija imsis šios užduoties ir išnaudos visas generalinių direktoratų turimas galimybes. Be to, reikės stiprios valstybių narių ir miestų bei regionų paramos. Todėl Regionų komitetas turėtų raginti į Europos metų veiklos vykdymą kartu su švietimo politika aktyviai įtraukti ir kitas politikos sritis; |
| --- | --- |

22.

mano, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų iniciatyva gali būtų sėkmingai įgyvendinta tik tuo atveju, jei pati Europos Komisija imsis šios užduoties ir išnaudos visas generalinių direktoratų turimas galimybes. Be to, reikės stiprios valstybių narių ir miestų bei regionų paramos. Todėl Regionų komitetas turėtų raginti į Europos metų veiklos vykdymą kartu su švietimo politika aktyviai įtraukti ir kitas politikos sritis;

| 23. | turėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kūrybiškumo ir naujovių skatinimas yra daugelio regionų ir vietovių vystymo strategijų sudėtinė dalis. Vykdant Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklą nereikėtų susidaryti įspūdžio, kad šiuos išteklius galima panaudoti tik pasitelkus Europos Komisijos iniciatyvą. Būtent šiais metais reikėtų pabrėžti vietos lygiu regionuose ir valstybėse narėse sėkmingai taikomus naują požiūrį ir remti geriausios patirties pavyzdžių skleidimą. Visos Komisijos iniciatyvos turi išsaugoti subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

23.

turėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kūrybiškumo ir naujovių skatinimas yra daugelio regionų ir vietovių vystymo strategijų sudėtinė dalis. Vykdant Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklą nereikėtų susidaryti įspūdžio, kad šiuos išteklius galima panaudoti tik pasitelkus Europos Komisijos iniciatyvą. Būtent šiais metais reikėtų pabrėžti vietos lygiu regionuose ir valstybėse narėse sėkmingai taikomus naują požiūrį ir remti geriausios patirties pavyzdžių skleidimą. Visos Komisijos iniciatyvos turi išsaugoti subsidiarumo principą.

| 24. | atkreipia dėmesį į įvairialypę vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų patirtį, pavyzdžiui, veiksmus vietos ir regioninės politikos ir RK rengiamų ATVIRŲ DIENŲ srityje. Šia patirtimi atkreipiamas dėmesys į įvairius kūrybiškumo ir inovacijų paramos ir vystymo būdus, kurie būdingi mūsų vietos lygmeniui ir regionams; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į įvairialypę vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų patirtį, pavyzdžiui, veiksmus vietos ir regioninės politikos ir RK rengiamų ATVIRŲ DIENŲ srityje. Šia patirtimi atkreipiamas dėmesys į įvairius kūrybiškumo ir inovacijų paramos ir vystymo būdus, kurie būdingi mūsų vietos lygmeniui ir regionams;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos vykdymui nenumatytas atskiras finansavimas. Kalbėdama apie veiklos finansavimą, Komisija savo pasiūlyme daro nuorodas tik į „2007–2013 m. mokymosi visą gyvenimą“ ir į „2007–2013 m. kultūros“ programoms skirtas lėšas. Tačiau rūpimi kūrybiškumo ir naujovių klausimai apima daug daugiau, nei šiose programose numatyta. Visų pirma reikėtų paminėti mokslo sritį, pramonės ir mokslo bendradarbiavimą, Europos judumo sritį, kaimo plėtros klausimą ir socialinę politiką, tačiau nepamiršti ir kitų svarbių sričių. Kūrybiškumas yra esminis Europos visuomenės vystymosi veiksnys, todėl jis neturėtų būti apribotas tik švietimu ir kūryba. Tarpdalykinis mąstymas sudaro sąlygas naujiems, kūrybiškiems sprendimams; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos vykdymui nenumatytas atskiras finansavimas. Kalbėdama apie veiklos finansavimą, Komisija savo pasiūlyme daro nuorodas tik į „2007–2013 m. mokymosi visą gyvenimą“ ir į „2007–2013 m. kultūros“ programoms skirtas lėšas. Tačiau rūpimi kūrybiškumo ir naujovių klausimai apima daug daugiau, nei šiose programose numatyta. Visų pirma reikėtų paminėti mokslo sritį, pramonės ir mokslo bendradarbiavimą, Europos judumo sritį, kaimo plėtros klausimą ir socialinę politiką, tačiau nepamiršti ir kitų svarbių sričių. Kūrybiškumas yra esminis Europos visuomenės vystymosi veiksnys, todėl jis neturėtų būti apribotas tik švietimu ir kūryba. Tarpdalykinis mąstymas sudaro sąlygas naujiems, kūrybiškiems sprendimams;

| 26. | Komisijos pasiūlymo 4 punkto 4 dalyje kalbama apie „didesnį dėmesį su Europos metais susijusiai komunikacinei veiklai“. Tačiau siūlomose priemonėse tai nėra išsamiau apibrėžta. RK turi aiškiai pareikšti, kad šias priemones būtina koordinuoti Bendrijos, valstybių, regionų, ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

26.

Komisijos pasiūlymo 4 punkto 4 dalyje kalbama apie „didesnį dėmesį su Europos metais susijusiai komunikacinei veiklai“. Tačiau siūlomose priemonėse tai nėra išsamiau apibrėžta. RK turi aiškiai pareikšti, kad šias priemones būtina koordinuoti Bendrijos, valstybių, regionų, ir vietos lygmeniu;

| 27. | palaiko Komisiją ir siūlo jai savo praktinę paramą vykdant Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklą. Miestai, regionai ir vietos valdžios institucijos yra tikrieji šio projekto partneriai, tai vietos, kuriose gimsta daug kūrybiškų sprendimų. RK tikisi aktyviai dalyvauti Europos metų veikloje ir laiku bei išsamiai gauti informaciją apie visas planuojamas priemones. |
| --- | --- |

27.

palaiko Komisiją ir siūlo jai savo praktinę paramą vykdant Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklą. Miestai, regionai ir vietos valdžios institucijos yra tikrieji šio projekto partneriai, tai vietos, kuriose gimsta daug kūrybiškų sprendimų. RK tikisi aktyviai dalyvauti Europos metų veikloje ir laiku bei išsamiai gauti informaciją apie visas planuojamas priemones.

II.   REKOMENDACIJOS DĖL PAKEITIMŲ

1 pakeitimas

2 straipsnio 1 pastraipa

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendras Europos metų tikslas —remti valstybių narių pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu. | Bendras Europos metų tikslas — remti valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendras Europos metų tikslas —remti valstybių narių pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu.

Bendras Europos metų tikslas — remti valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu.

Paaiškinimas

Nors Europos Komisijos partnerės yra valstybės narės, tačiau šioje srityje nagrinėjami klausimai tiesiogiai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai.

2 pakeitimas

3 straipsnio 2 pastraipa

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų. | Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų. Kiti nevalstybiniai suinteresuotieji asmenys turėtų būti skatinami dalyvauti Europos metų veikloje siekiant jos programoje nustatytų tikslų. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų.

Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų. Kiti nevalstybiniai suinteresuotieji asmenys turėtų būti skatinami dalyvauti Europos metų veikloje siekiant jos programoje nustatytų tikslų.

Paaiškinimas

Pavadinimas „Europos metai“ neturėtų būti taikomas vien valstybėms narėms. Norint kad Europos metų projektas būtų gyvybingas, į jo veiklos vykdymą reikėtų įtraukti daug įvairių suinteresuotų asmenų.

3 pakeitimas

5 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. | Siekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Į šiuos posėdžius kviečiami Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius.

Siekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Į šiuos posėdžius kviečiami Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai.

Paaiškinimas

RK ir EESRK dalyvavimas gali užtikrinti, kad bus sistemingai ir kompetentingai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų reikalus ir indėlį.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 31/2006 fin

1

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/51

---

Regionų komiteto nuomonė — Telekomunikacijų reformų paketas

(2008/C 257/10)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | įsipareigoja stebėti, kad taikant naująją reguliavimo sistemą nebūtų trukdoma valstybių narių kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslams ir būtų atsižvelgiama į konkrečius kaimo vietovių, mažo gyventojų tankumo regionų, atokiausių regionų ir miestų aglomeracijų bei kultūrinių ir etninių mažumų poreikius; |
| --- | --- |

—

įsipareigoja stebėti, kad taikant naująją reguliavimo sistemą nebūtų trukdoma valstybių narių kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslams ir būtų atsižvelgiama į konkrečius kaimo vietovių, mažo gyventojų tankumo regionų, atokiausių regionų ir miestų aglomeracijų bei kultūrinių ir etninių mažumų poreikius;

| — | nepritaria Europos Komisijos siūlomoms radijo dažnių valdymo derinimo priemonėms; valstybės narės ir toliau turi būti atsakingos už spektro valdymą, tuo pačiu užtikrindamos suderinamumą su tarptautiniais susitarimais; tam reikės išlaikyti pakankamo dažnio diapazoną, kad transliuotojai galėtų įvykdyti su turiniu susijusias užduotis; |
| --- | --- |

—

nepritaria Europos Komisijos siūlomoms radijo dažnių valdymo derinimo priemonėms; valstybės narės ir toliau turi būti atsakingos už spektro valdymą, tuo pačiu užtikrindamos suderinamumą su tarptautiniais susitarimais; tam reikės išlaikyti pakankamo dažnio diapazoną, kad transliuotojai galėtų įvykdyti su turiniu susijusias užduotis;

| — | nepritaria funkcinio atskyrimo priemonei ir Europos Komisijos veto teisei kai kurioms nacionalinių reguliavimo institucijų korekcinėms priemonėms. Komitetas ragina nacionalines reguliavimo institucijas atliekant atitinkamų rinkų tyrimą ir jas apibrėžiant atsižvelgti į kultūrinius ir kalbinius vietos ir regionų skirtumus; |
| --- | --- |

—

nepritaria funkcinio atskyrimo priemonei ir Europos Komisijos veto teisei kai kurioms nacionalinių reguliavimo institucijų korekcinėms priemonėms. Komitetas ragina nacionalines reguliavimo institucijas atliekant atitinkamų rinkų tyrimą ir jas apibrėžiant atsižvelgti į kultūrinius ir kalbinius vietos ir regionų skirtumus;

| — | vertina Komisijos pastangas stiprinti vartotojų apsaugą ir paslaugų gavėjų teises, visų pirma suteikiant vartotojams daugiau informacijos apie kainas ir tiekimo sąlygas, gerinant duomenų apsaugą ir saugumą bei prieigą prie e. ryšių, įskaitant skubios pagalbos paslaugas; tačiau nerimauja dėl šių pasiūlymų galimo finansinio ir ekonominio poveikio vietų ir regionų paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

—

vertina Komisijos pastangas stiprinti vartotojų apsaugą ir paslaugų gavėjų teises, visų pirma suteikiant vartotojams daugiau informacijos apie kainas ir tiekimo sąlygas, gerinant duomenų apsaugą ir saugumą bei prieigą prie e. ryšių, įskaitant skubios pagalbos paslaugas; tačiau nerimauja dėl šių pasiūlymų galimo finansinio ir ekonominio poveikio vietų ir regionų paslaugų teikėjams;

| — | mano, kad Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimas, kartu su valstybių narių rinkos reguliavimo įgaliojimų perkėlimu Europos Komisijai, paskatintų aiškiai netolygų nacionalinių ir Europos reguliavimo institucijų įgaliojimų pasiskirstymą; todėl ragina įsteigti Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją, tokiu būdu Bendrijos teisėje įtvirtinant esamą Europos reguliuotojų grupę (ERG). |
| --- | --- |

—

mano, kad Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimas, kartu su valstybių narių rinkos reguliavimo įgaliojimų perkėlimu Europos Komisijai, paskatintų aiškiai netolygų nacionalinių ir Europos reguliavimo institucijų įgaliojimų pasiskirstymą; todėl ragina įsteigti Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją, tokiu būdu Bendrijos teisėje įtvirtinant esamą Europos reguliuotojų grupę (ERG).

| Pranešėjas | : | Marc Schaefer (LU/ESP), Viandeno miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Marc Schaefer (LU/ESP), Viandeno miesto tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo

COM(2007) 697 galutinis — 2007/0247 (COD)

Piliečių interesus ginanti direktyva

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje

COM(2007) 698 galutinis — 2007/0248 (COD)

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo

COM(2007) 699 galutinis — 2007/0249 (COD)

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą“

COM(2007) 700 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos tikslą plačiau atverti telekomunikacijų rinkas konkurencijai ir skatinti investicijas į plačiajuosčio ryšio tinklus (jungiančių visas — fiksuoto, judriojo ir palydovinio ryšio — technologijas) ir siekį užtikrinti kuo geresnį spektro valdymą vidaus rinkoje skatinant audiovizualines paslaugas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos tikslą plačiau atverti telekomunikacijų rinkas konkurencijai ir skatinti investicijas į plačiajuosčio ryšio tinklus (jungiančių visas — fiksuoto, judriojo ir palydovinio ryšio — technologijas) ir siekį užtikrinti kuo geresnį spektro valdymą vidaus rinkoje skatinant audiovizualines paslaugas;

| 2. | įsipareigoja stebėti, kad į naująją reguliavimo sistemą nebūtų įtrauktos priemonės, galinčios turėti neigiamo poveikio valstybių narių kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslams; |
| --- | --- |

2.

įsipareigoja stebėti, kad į naująją reguliavimo sistemą nebūtų įtrauktos priemonės, galinčios turėti neigiamo poveikio valstybių narių kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslams;

| 3. | be to, privalo užtikrinti, kad nustatant naujus reglamentavimo mechanizmus (visų pirma spektro valdymo srityje) būtų atsižvelgta į kultūrinių ir etninių mažumų interesus bei regionų poreikius; |
| --- | --- |

3.

be to, privalo užtikrinti, kad nustatant naujus reglamentavimo mechanizmus (visų pirma spektro valdymo srityje) būtų atsižvelgta į kultūrinių ir etninių mažumų interesus bei regionų poreikius;

| 4. | norėtų, kad siūlomoje reguliavimo sistemoje būtų numatyti mechanizmai sudarantys palankias sąlygas plėtoti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse, ir mažo gyventojų tankumo regionuose ir atokiausiuose regionuose; atsižvelgiant į tai, nereikėtų pamiršti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms gali tekti investuoti į IRT ir infrastruktūros plėtrą, visų pirma miestų aglomeracijose; |
| --- | --- |

4.

norėtų, kad siūlomoje reguliavimo sistemoje būtų numatyti mechanizmai sudarantys palankias sąlygas plėtoti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse, ir mažo gyventojų tankumo regionuose ir atokiausiuose regionuose; atsižvelgiant į tai, nereikėtų pamiršti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms gali tekti investuoti į IRT ir infrastruktūros plėtrą, visų pirma miestų aglomeracijose;

| 5. | vertina Komisijos pastangas stiprinti vartotojų apsaugą, ypač duomenų apsaugos ir saugumo srityse, užtikrinti vienodas galimybes naudotis elektroninių ryšių paslaugomis ir skubios pagalbos paslaugomis visoms vartotojų grupėms, įskaitant neįgaliuosius, tačiau nerimauja dėl šių pasiūlymų galimo finansinio ir ekonominio poveikio vietų ir regionų paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

5.

vertina Komisijos pastangas stiprinti vartotojų apsaugą, ypač duomenų apsaugos ir saugumo srityse, užtikrinti vienodas galimybes naudotis elektroninių ryšių paslaugomis ir skubios pagalbos paslaugomis visoms vartotojų grupėms, įskaitant neįgaliuosius, tačiau nerimauja dėl šių pasiūlymų galimo finansinio ir ekonominio poveikio vietų ir regionų paslaugų teikėjams;

| 6. | džiaugiasi Komisijos pastangomis plėtoti Europos masto paslaugas, tačiau mano, kad tai turi būti daroma atsižvelgiant į nacionalinius ir regionų skirtumus bei ekonomikos požiūriu silpniausių subjektų technologinius bei ekonominius poreikius; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi Komisijos pastangomis plėtoti Europos masto paslaugas, tačiau mano, kad tai turi būti daroma atsižvelgiant į nacionalinius ir regionų skirtumus bei ekonomikos požiūriu silpniausių subjektų technologinius bei ekonominius poreikius;

| 7. | atkreipia Komisijos dėmesį į geografinę nacionalinių, regioninių ir vietos rinkų įvairovę, dėl kurios gali prireikti diferencijuotų ir skirtingų reglamentavimo mechanizmų ir procedūrų, pvz., geografinis suskirstymas; |
| --- | --- |

7.

atkreipia Komisijos dėmesį į geografinę nacionalinių, regioninių ir vietos rinkų įvairovę, dėl kurios gali prireikti diferencijuotų ir skirtingų reglamentavimo mechanizmų ir procedūrų, pvz., geografinis suskirstymas;

| 8. | abejoja dėl galimos kai kurių numatytų naujų priemonių, kurios būtų taikomos visose valstybės narėse neatsižvelgiant į jų specifinę padėtį ir nacionaliniu arba regionų lygiu pasiektą pažangą, papildomos naudos; iš tiesų, RK labai nerimauja dėl ketinimo perkelti dar daugiau įgaliojimų Bendrijai reguliuojant telekomunikacijų rinkas ir valdant spektrą; |
| --- | --- |

8.

abejoja dėl galimos kai kurių numatytų naujų priemonių, kurios būtų taikomos visose valstybės narėse neatsižvelgiant į jų specifinę padėtį ir nacionaliniu arba regionų lygiu pasiektą pažangą, papildomos naudos; iš tiesų, RK labai nerimauja dėl ketinimo perkelti dar daugiau įgaliojimų Bendrijai reguliuojant telekomunikacijų rinkas ir valdant spektrą;

| 9. | mano, kad Komisijos pasiūlymai atveria galimybes nuosekliau taikyti ES taisykles ir taip sukurti bendrą elektroninių ryšių vidaus rinką. |
| --- | --- |

9.

mano, kad Komisijos pasiūlymai atveria galimybes nuosekliau taikyti ES taisykles ir taip sukurti bendrą elektroninių ryšių vidaus rinką.

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo

| 10. | teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją (1) pastebimai sumažinti rinkų, kuriose taikomas ex-ante reguliavimas, skaičių ir tokiu būdu padaryti reguliavimą, kai būtina jį taikyti, veiksmingesnį ir paprastesnį tiek operatoriams, tiek ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją (1) pastebimai sumažinti rinkų, kuriose taikomas ex-ante reguliavimas, skaičių ir tokiu būdu padaryti reguliavimą, kai būtina jį taikyti, veiksmingesnį ir paprastesnį tiek operatoriams, tiek ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms;

| 11. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama sukurti geresnius tam tikrų valstybių narių reguliavimo sistemų koordinavimo ir derinimo mechanizmus, bei įvairių nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų koordinavimo, derinimo ir konsultavimosi procedūras; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama sukurti geresnius tam tikrų valstybių narių reguliavimo sistemų koordinavimo ir derinimo mechanizmus, bei įvairių nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų koordinavimo, derinimo ir konsultavimosi procedūras;

| 12. | pritaria Komisijos teiginiui, kad veiksmingas radijo spektro valdymas labai svarbus siekiant palengvinti operatorių prieigą, skatinti naujoves ir kultūros įvairovę; |
| --- | --- |

12.

pritaria Komisijos teiginiui, kad veiksmingas radijo spektro valdymas labai svarbus siekiant palengvinti operatorių prieigą, skatinti naujoves ir kultūros įvairovę;

| 13. | remia Komisijos nuomonę, kad būtina užtikrinti elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendrą vietą ir bendrą įrenginių naudojimą, tačiau bendras įrenginių naudojimas turi būti techniškai įmanomas, o su šia operacija susijusios sąnaudos paskirstomos teisingai; |
| --- | --- |

13.

remia Komisijos nuomonę, kad būtina užtikrinti elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendrą vietą ir bendrą įrenginių naudojimą, tačiau bendras įrenginių naudojimas turi būti techniškai įmanomas, o su šia operacija susijusios sąnaudos paskirstomos teisingai;

| 14. | pritaria Komisijos požiūriui į numeravimo suderinimo Bendrijoje svarbą, kai tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas arba visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimas. Tačiau RK mano, kad valstybės narės turi daugiau kompetencijos imtis priemonių, būtinų tokiam suderinimui užtikrinti. Jį gali atlikti Europos reguliuotojų grupė (ERG); |
| --- | --- |

14.

pritaria Komisijos požiūriui į numeravimo suderinimo Bendrijoje svarbą, kai tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas arba visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimas. Tačiau RK mano, kad valstybės narės turi daugiau kompetencijos imtis priemonių, būtinų tokiam suderinimui užtikrinti. Jį gali atlikti Europos reguliuotojų grupė (ERG);

| 15. | laikosi nuomonės, kad tik valstybės narės gali nustatyti, kaip paskirstyti spektrą teikiant paslaugas, užtikrinančias kultūros ir kalbų įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad tik valstybės narės gali nustatyti, kaip paskirstyti spektrą teikiant paslaugas, užtikrinančias kultūros ir kalbų įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą;

| 16. | mano, kad nereikėtų taikyti funkcinio atskyrimo, kaip papildomos rinkų liberalizavimo priemonės, ir laikosi nuomonės, kad konkurencija grindžiama infrastruktūra yra veiksmingesnė, o esama reguliavimo sistema jau leidžia taikyti atskyrimo priemones, įskaitant, be kita ko, ir funkcinį atskyrimą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad nereikėtų taikyti funkcinio atskyrimo, kaip papildomos rinkų liberalizavimo priemonės, ir laikosi nuomonės, kad konkurencija grindžiama infrastruktūra yra veiksmingesnė, o esama reguliavimo sistema jau leidžia taikyti atskyrimo priemones, įskaitant, be kita ko, ir funkcinį atskyrimą;

| 17. | mano, kad dokumente turėtų būti nurodytos visos procedūros, kurios numatytos tarptautiniuose susitarimuose dėl radijo spektro valdymo, kadangi šie susitarimai jau galioja ir sudaro reguliavimo sistemą, kuri yra platesnė nei ES reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

17.

mano, kad dokumente turėtų būti nurodytos visos procedūros, kurios numatytos tarptautiniuose susitarimuose dėl radijo spektro valdymo, kadangi šie susitarimai jau galioja ir sudaro reguliavimo sistemą, kuri yra platesnė nei ES reguliavimo sistema;

Piliečių interesus remianti direktyva

| 18. | remia Komisijos pastangas stiprinti ir gerinti vartotojų apsaugą ir paslaugų gavėjų teises elektroninių ryšių sektoriuje, visų pirma suteikiant vartotojams daugiau informacijos apie kainas ir tiekimo sąlygas ir gerinant prieigą prie e. ryšių bei galimybę jais naudotis, įskaitant skubios pagalbos paslaugas neįgaliems paslaugų gavėjams; |
| --- | --- |

18.

remia Komisijos pastangas stiprinti ir gerinti vartotojų apsaugą ir paslaugų gavėjų teises elektroninių ryšių sektoriuje, visų pirma suteikiant vartotojams daugiau informacijos apie kainas ir tiekimo sąlygas ir gerinant prieigą prie e. ryšių bei galimybę jais naudotis, įskaitant skubios pagalbos paslaugas neįgaliems paslaugų gavėjams;

| 19. | teigiamai vertina pasiūlymus, kuriais siekiama sustiprinti asmens privatumo ir privačių duomenų elektroninių ryšių sektoriuje apsaugą, visų pirma sugriežtinant su saugumu susijusias nuostatas ir pagerinant vykdymo užtikrinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina pasiūlymus, kuriais siekiama sustiprinti asmens privatumo ir privačių duomenų elektroninių ryšių sektoriuje apsaugą, visų pirma sugriežtinant su saugumu susijusias nuostatas ir pagerinant vykdymo užtikrinimo mechanizmus;

| 20. | atkreipia Komisijos dėmesį į ekonomiškai silpnų regionų, kaimo vietovių, sunkiai pasiekiamų geografinių, atokiausių ar mažo gyventojų tankumo regionų vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

20.

atkreipia Komisijos dėmesį į ekonomiškai silpnų regionų, kaimo vietovių, sunkiai pasiekiamų geografinių, atokiausių ar mažo gyventojų tankumo regionų vartotojų poreikius;

| 21. | ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad kai kurias tinklų saugumą ir vartotojų apsaugą užtikrinančias priemones būtina koordinuoti ir įgyvendinti veikiau tarptautiniu, o ne Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad kai kurias tinklų saugumą ir vartotojų apsaugą užtikrinančias priemones būtina koordinuoti ir įgyvendinti veikiau tarptautiniu, o ne Bendrijos lygmeniu;

| 22. | atkreipia Komisijos dėmesį, kad kai kurių svarstomoje direktyvoje siūlomų priemonių įgyvendinimas reikalauja didelių investicijų į technologines infrastruktūras (pvz., galimybė skambinti vienu skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu, skambinančiojo vietos nustatymo įranga); tai yra investicijos, kurias nedidelio masto paslaugų tiekėjai, t. y. vietų ir regionų operatoriai, vargu ar galėtų finansuoti. |
| --- | --- |

22.

atkreipia Komisijos dėmesį, kad kai kurių svarstomoje direktyvoje siūlomų priemonių įgyvendinimas reikalauja didelių investicijų į technologines infrastruktūras (pvz., galimybė skambinti vienu skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu, skambinančiojo vietos nustatymo įranga); tai yra investicijos, kurias nedidelio masto paslaugų tiekėjai, t. y. vietų ir regionų operatoriai, vargu ar galėtų finansuoti.

| 23. | teigiamai vertina Komisijos pastangas sudaryti sąlygas perkelti numerius iš fiksuotojo į judriojo ryšio tinklus ir priešingai; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina Komisijos pastangas sudaryti sąlygas perkelti numerius iš fiksuotojo į judriojo ryšio tinklus ir priešingai;

| 24. | norėtų, kad Komisija skirtų dėmesio specifiniams poreikiams kaimo vietovėse, kuriose esančios infrastruktūros galimybės dažnai yra ribotos ir remiasi vieninteliu esamo operatoriaus tinklu ir išreiškia norą, kad tokiems regionams būtų skiriamos, pvz., panaudojant struktūrinius fondus, jų poreikius atitinkančios priemonės; taip pat norėtų atkreipti dėmesį į struktūrinius apribojimus ir papildomas elektroninių ryšių išlaidas, su kuriomis nuolat susiduria atokiausi regionai. Todėl reikėtų apsvarstyti konkrečių priemonių galimybę, kad šių regionų piliečiai turėtų tokias pat sąlygas kaip ir likusios Europos dalies gyventojai; |
| --- | --- |

24.

norėtų, kad Komisija skirtų dėmesio specifiniams poreikiams kaimo vietovėse, kuriose esančios infrastruktūros galimybės dažnai yra ribotos ir remiasi vieninteliu esamo operatoriaus tinklu ir išreiškia norą, kad tokiems regionams būtų skiriamos, pvz., panaudojant struktūrinius fondus, jų poreikius atitinkančios priemonės; taip pat norėtų atkreipti dėmesį į struktūrinius apribojimus ir papildomas elektroninių ryšių išlaidas, su kuriomis nuolat susiduria atokiausi regionai. Todėl reikėtų apsvarstyti konkrečių priemonių galimybę, kad šių regionų piliečiai turėtų tokias pat sąlygas kaip ir likusios Europos dalies gyventojai;

| 25. | mano, kad transliavimo paslaugoms taikoma privalomos (angl. must carry) taisyklės turi būti reguliariai persvarstomos ir taikomos visoms papildomoms paslaugoms; |
| --- | --- |

25.

mano, kad transliavimo paslaugoms taikoma privalomos (angl. must carry) taisyklės turi būti reguliariai persvarstomos ir taikomos visoms papildomoms paslaugoms;

Europos elektroninių ryšių rinkos institucija

| 26. | mano, kad Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimas, kuris faktiškai papildytų esamą institucinį susitarimą dėl elektroninių ryšių rinkos reguliavimo, prieštarauja subsidiarumo ir proporcingumo principams ir gali veikiau apsunkinti, o ne supaprastinti procesą, kuriam yra skirtas čia svarstomas pasiūlymų paketas. |
| --- | --- |

26.

mano, kad Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimas, kuris faktiškai papildytų esamą institucinį susitarimą dėl elektroninių ryšių rinkos reguliavimo, prieštarauja subsidiarumo ir proporcingumo principams ir gali veikiau apsunkinti, o ne supaprastinti procesą, kuriam yra skirtas čia svarstomas pasiūlymų paketas.

| 27. | todėl palaikytų Europos telekomunikacijos reguliuotojų instituciją. Tokia institucija galėtų prisiimti daug funkcijų, kurios pateikiamos pasiūlyme dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos (EECMA), jai taip pat būtų būdinga nemažai dalykų, kurie Komisijos pasiūlymo projektu priskirti EECMA. Tuo pat metu tokia institucija savo veikla netaptų panaši į agentūrą, taigi būtų galima išvengti galimų problemų EECMA atveju. |
| --- | --- |

27.

todėl palaikytų Europos telekomunikacijos reguliuotojų instituciją. Tokia institucija galėtų prisiimti daug funkcijų, kurios pateikiamos pasiūlyme dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos (EECMA), jai taip pat būtų būdinga nemažai dalykų, kurie Komisijos pasiūlymo projektu priskirti EECMA. Tuo pat metu tokia institucija savo veikla netaptų panaši į agentūrą, taigi būtų galima išvengti galimų problemų EECMA atveju.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 2e punktas, 2 straipsnis, įterpti s punktą

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| s) | žalingieji trikdžiai — trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas Bendrijos ar nacionalines nuostatas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

s)

žalingieji trikdžiai — trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas Bendrijos ar nacionalines nuostatas;

| s) | žalingieji trikdžiai — trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas Bendrijos ar nacionalines nuostatas, atitinkamai derinant su tarptautiniais dažnių planais; |
| --- | --- |

s)

žalingieji trikdžiai — trikdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšio paslaugas, teikiamas pagal taikytinas Bendrijos ar nacionalines nuostatas, atitinkamai derinant su tarptautiniais dažnių planais;

Paaiškinimas

Dažnių spektro valdymas yra reglamentuojamas Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT) ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (UIT) priimtais tarptautiniais susitarimais ir sudarytais dažnių planais. Tai ypač svarbu transliavimo paslaugoms (pvz., GE06 susitarimas). Todėl reikėtų iš dalies pakeisti žalingųjų trikdžių apibrėžtį.

2 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 8 punktas, 8 straipsnio pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

| a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |
| --- | --- |

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip, valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“

„Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip, valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją ir žiniasklaidos pliuralizmą ir kultūros
  įvairovę, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“

| b) | 2 dalyje a ir b punktai pakeičiami taip: |
| --- | --- |

b)

2 dalyje a ir b punktai pakeičiami taip:

| b) | 2 dalyje a ir b punktai pakeičiami taip: |
| --- | --- |

b)

2 dalyje a ir b punktai pakeičiami taip:

| „a) | užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę, |
| --- | --- |

„a)

užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę,

| „a) | užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę, |
| --- | --- |

„a)

užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę,

| b) | užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį, nebūtų konkurencijos iškraipymų ir ribojimo;“ |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį, nebūtų konkurencijos iškraipymų ir ribojimo;“

| b) | užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį, nebūtų konkurencijos iškraipymų ir ribojimo;“ |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia teikiant turinį, nebūtų konkurencijos iškraipymų ir ribojimo;“

| c) | 3 dalies d punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

c)

3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

| c) | 3 dalies d punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

c)

3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

| „d) | dirbdamos su Komisija ir Institucija, siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“ |
| --- | --- |

„d)

dirbdamos su Komisija ir Institucija, siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“

| „d) | dirbdamos su Komisija ir Institucija, siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“ |
| --- | --- |

„d)

dirbdamos su Komisija ir Institucija, siekdamos užtikrinti, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“

ir Institucija

| d) | 4 dalies e punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

d)

4 dalies e punktas pakeičiamas taip:

| d) | 4 dalies e punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

d)

4 dalies e punktas pakeičiamas taip:

| „e) | tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“ |
| --- | --- |

„e)

tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“

| „e) | tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų bei etninių, socialinių ar kultūrinių mažumų, kaimo vietovių ir mažo gyventojų tankumo regionų poreikius;“ |
| --- | --- |

„e)

tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų bei etninių, socialinių ar kultūrinių mažumų, kaimo vietovių ir mažo gyventojų tankumo regionų poreikius;“

bei etninių, socialinių ar kultūrinių mažumų, kaimo vietovių ir mažo gyventojų tankumo regionų

(...)

(...)

Paaiškinimas

Reikėtų taip pat skirti dėmesio žiniasklaidos pliuralizmui ir kultūrinei įvairovei bei atsižvelgti į kalbinių, etninių, socialinių mažumų ir regionų poreikius.

Dėl pasiūlymo išbraukti Komisijos pasiūlyme priimti reglamentą COM(2007) 699 galutinis — 2007/0249 (COD) pateiktą nuorodą dėl institucijos žr. toliau 20 pakeitimą.

3 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 9 punktas, nauja 9 straipsnio redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „9 straipsnis | „9 straipsnis |
| Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas | Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas |
| 1. | Valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8 straipsnį. Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„9 straipsnis

„9 straipsnis

„9 straipsnis

„9 straipsnis

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

1.

Valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8 straipsnį. Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais.

| 1. | Valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8 straipsnį. Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8 straipsnį. Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais.

| 2. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti laikantis Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas), stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti laikantis Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas), stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje.

| 2. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti laikantis Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas), stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje, kadangi tai gali padėti siekti vartotojams naudingos masto ekonomikos ir paslaugų tarpusavio sąveikos. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti laikantis Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas), stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje, kadangi tai gali padėti siekti vartotojams naudingos masto ekonomikos ir paslaugų tarpusavio sąveikos.

, kadangi tai gali padėti siekti vartotojams naudingos masto ekonomikos ir paslaugų tarpusavio sąveikos

| 3. | Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos rūšys galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamos elektroninių ryšių paslaugos. |
| --- | --- |

3.

Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos rūšys galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamos elektroninių ryšių paslaugos.

| 3. | Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)
  9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės, jei įmanoma, užtikrina, kad visos radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos rūšys galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamos elektroninių ryšių paslaugos atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (UIT) taisykles. |
| --- | --- |

3.

Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)
  9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės, jei įmanoma, užtikrina, kad visos radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos rūšys galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamos elektroninių ryšių paslaugos atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (UIT) taisykles.

sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)

9c straipsnį

, jei įmanoma,

atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (UIT) taisykles

Tačiau valstybės narės numato radijo ryšio tinklo ar bevielės prieigos technologijos rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:

Tačiau valstybės narės numato radijo ryšio tinklo ar bevielės prieigos technologijos rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:

| a) | išvengti žalingųjų trikdžių, |
| --- | --- |

a)

išvengti žalingųjų trikdžių,

| a) | išvengti žalingųjų trikdžių, |
| --- | --- |

a)

išvengti žalingųjų trikdžių,

| b) | apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio, |
| --- | --- |

b)

apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio,

| b) | apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio, |
| --- | --- |

b)

apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio,

| c) | užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, kai norint naudoti radijo dažnius, reikia gauti bendrąjį leidimą, arba |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, kai norint naudoti radijo dažnius, reikia gauti bendrąjį leidimą, arba

| c) | užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, kai norima juos naudoti
  norint naudoti radijo dažnius, reikia gauti bendrąjį leidimą, arba |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, kai norima juos naudoti
  norint naudoti radijo dažnius, reikia gauti bendrąjį leidimą, arba

norima juos naudoti

norint naudoti radijo dažnius, reikia gauti bendrąjį leidimą

| d) | laikytis apribojimo pagal toliau pateiktą 4 dalį. |
| --- | --- |

d)

laikytis apribojimo pagal toliau pateiktą 4 dalį.

| d) | laikytis apribojimo pagal toliau pateiktą 4 dalį. |
| --- | --- |

d)

laikytis apribojimo pagal toliau pateiktą 4 dalį.

| 4. | Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamas elektroninis ryšys. Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus. |
| --- | --- |

4.

Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamas elektroninis ryšys. Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus.

| 4. | Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)
  9c
  straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės, jei įmanoma, užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamas elektroninis ryšys atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos taisykles. Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus. |
| --- | --- |

4.

Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)
  9c
  straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės, jei įmanoma, užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose teikiamas elektroninis ryšys atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos taisykles. Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus.

sprendimą dėl radijo spektro (676/2002/EB)

9c

straipsnį

, jei įmanoma,

atsižvelgiant į nacionalines radijo dažnių paskirstymo lenteles ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos taisykles

Apribojimai, pagal kuriuos reikalaujama, kad paslauga būtų teikiama specifinėje juostoje, grindžiami tuo, jog reikia užtikrinti, kad pagal Bendrijos teisę būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, kaip antai užtikrinta gyvybės apsauga, skatinama socialinė, regioninė ir teritorinė sanglauda, išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo, arba, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose pagal Bendrijos teisę, būtų skatinama kultūrinė ir kalbų įvairovė bei žiniasklaidos pliuralizmas.

Apribojimai, pagal kuriuos reikalaujama, kad paslauga būtų teikiama specifinėje juostoje, grindžiami tuo, jog reikia užtikrinti, kad pagal Bendrijos teisę būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, kaip antai užtikrinta gyvybės apsauga, skatinama socialinė, regioninė ir teritorinė sanglauda, išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo, arba, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose pagal Bendrijos teisę, būtų skatinama kultūrinė ir kalbų įvairovė bei žiniasklaidos pliuralizmas.

Apribojimas, pagal kurį draudžiama teikti bet kokias kitas paslaugas specifinėje juostoje, gali būti numatytas tik tuomet, jei jį galima pagrįsti poreikiu teikti gyvybės apsaugos paslaugas.

Apribojimas, pagal kurį draudžiama teikti bet kokias kitas paslaugas specifinėje juostoje, gali būti numatytas tik tuomet, jei jį galima pagrįsti poreikiu teikti gyvybės apsaugos paslaugas arba teikiant visuotinės svarbos paslaugą, apibrėžtą nacionaliniuose teisės aktuose atsižvelgiant į Bendrijos taisykles, pvz., kalbinės ir kultūrinės įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo skatinimas.

arba teikiant visuotinės svarbos paslaugą, apibrėžtą nacionaliniuose teisės aktuose atsižvelgiant į Bendrijos taisykles, pvz., kalbinės ir kultūrinės įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo skatinimas

| 5. | Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų būtinumą. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų būtinumą.

| 5. | Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų būtinumą ir tik jos gali nustatyti jų taikymo išimtis. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų būtinumą ir tik jos gali nustatyti jų taikymo išimtis.

ir tik jos gali nustatyti jų taikymo išimtis.

| 6. | 3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui po 2009 m. gruodžio 31 d.“. |
| --- | --- |

6.

3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui po 2009 m. gruodžio 31 d.“.

| 6. | 3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos valstybėse narėse.
  po 2009 m. gruodžio 31 d.“. |
| --- | --- |

6.

3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos valstybėse narėse.
  po 2009 m. gruodžio 31 d.“.

nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos valstybėse narėse.

po 2009 m. gruodžio 31 d.“.

Paaiškinimas

Sprendime dėl radijo spektro (676/2002/EB) nustatytos spektro valdymo priemonės ir procedūros jau dabar leidžia realiai ir teisingai valdyti spektrą užtikrinant technologijų ir paslaugų neutralumą.

Turi būti laikomasi CEPT lygiu ir UIT sudarytų susitarimų nuostatų. Šie susitarimai jau dabar leidžia veiksmingai naudoti radijo spektrą.

Reikėtų numatyti priemones siekiant apsaugoti ir skatinti paslaugas, kurios leidžia plėtoti kultūros ir kalbų įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą. Be to, kalbama apie radijo spektro prieigos užtikrinimą teikiant transliavimo ir elektroninių ryšių paslaugas regionų ir vietos lygiu.

Spektrą valdyti nacionaliniu lygiu turi pačios valstybės narės, be to reikia užtikrinti pakankamai platų spektrą transliavimo paslaugoms, kad jos galėtų transliuoti numatytą turinį.

4 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 10 punktas, įterpti 9a straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „9a straipsnis | Išbraukti 9a straipsnį. |
| Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas | |
| 1. | Penkerių metų laikotarpiu, kuris prasideda [2010 m. sausio 1 d.], valstybės narės užtikrina, kad teisių naudoti radijo dažnius turėtojai, kuriems šios teisės buvo suteiktos prieš nurodytą datą, kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali teikti pakartotinio jų teisėms taikomų apribojimų įvertinimo paraiškas pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„9a straipsnis

„9a straipsnis

Išbraukti 9a straipsnį.

Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas

Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas

1.

Penkerių metų laikotarpiu, kuris prasideda [2010 m. sausio 1 d.], valstybės narės užtikrina, kad teisių naudoti radijo dažnius turėtojai, kuriems šios teisės buvo suteiktos prieš nurodytą datą, kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali teikti pakartotinio jų teisėms taikomų apribojimų įvertinimo paraiškas pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis.

Prieš priimdama sprendimą, kompetentingoji nacionalinė reguliavimo institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką.

Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

| 2 | Jeigu 1 dalyje minėtas teisių turėtojas yra radijo arba televizijos transliacijų turinio paslaugų teikėjas, o teisė naudoti radijo dažnius buvo suteikta tam, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, jis gali teikti pakartotinio tik tos radijo dažnių dalies, kuri būtina tokiam tikslui pasiekti, įvertinimo paraišką. Tai radijo dažnių daliai, kuri nebūtina šiam tikslui pasiekti pritaikius 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, taikoma naujo paskyrimo procedūra pagal Leidimų direktyvos 7 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

2

Jeigu 1 dalyje minėtas teisių turėtojas yra radijo arba televizijos transliacijų turinio paslaugų teikėjas, o teisė naudoti radijo dažnius buvo suteikta tam, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, jis gali teikti pakartotinio tik tos radijo dažnių dalies, kuri būtina tokiam tikslui pasiekti, įvertinimo paraišką. Tai radijo dažnių daliai, kuri nebūtina šiam tikslui pasiekti pritaikius 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, taikoma naujo paskyrimo procedūra pagal Leidimų direktyvos 7 straipsnio 2 dalį.

| 3. | Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visiems likusiems radijo dažnių paskyrimams ir paskirstymams, kurie galiojo šios direktyvos įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

3.

Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visiems likusiems radijo dažnių paskyrimams ir paskirstymams, kurie galiojo šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

| 4. | Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai užtikrinti.“ |
| --- | --- |

4.

Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai užtikrinti.“

Paaiškinimas

Šis straipsnis prieštarauja subsidiarumo principui. Teisių turėtojams, turintiems teisę teikti paslaugas tik vienai valstybei narei ar netgi tik vienam regionui, neturėtų būti taikomos sprendimų dėl spektro valdymo Bendrijos lygiu nuostatos.

5 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 10 punktas, įterpti 9b straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 9b straipsnis | Išbraukti 9b straipsnį |
| Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas | |
| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad įmonės galėtų kitoms įmonėms perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse be išankstinio nacionalinės reguliavimo institucijos sutikimo. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

9b straipsnis

9b straipsnis

Išbraukti 9b straipsnį

Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas

Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas

1.

Valstybės narės užtikrina, kad įmonės galėtų kitoms įmonėms perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse be išankstinio nacionalinės reguliavimo institucijos sutikimo.

Valstybės narės gali numatyti, kad kitose juostose įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų individualias radijo dažnių naudojimo teises.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius būtų pranešta nacionalinei reguliavimo institucijai, atsakingai už spektro paskyrimą, ir kad apie tokį ketinimą būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant Sprendimą dėl radijo spektro arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti suderintą naudojimą. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius būtų pranešta nacionalinei reguliavimo institucijai, atsakingai už spektro paskyrimą, ir kad apie tokį ketinimą būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant Sprendimą dėl radijo spektro arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti suderintą naudojimą.

Paaiškinimas

Šis straipsnis neturi realios papildomos naudos, kadangi pagal šiuo metu galiojančią sistemą jau numatyta galimybė savanoriškai perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises.

6 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 10 punktas, įterpti 9c straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 9c straipsnis | Išbraukti 9 c straipsnį. |
| Radijo dažnių valdymo derinimo priemonės | |
| Siekdama dalyvauti vidaus rinkos kūrime ir tam, kad būtų įgyvendinti šio straipsnio principai, Komisija gali priimti tinkamas įgyvendinimo priemones: | |
| a) | suderinti juostų, kuriose įmonės gali perduoti arba išnuomoti dažnių naudojimo teises, nustatymą, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

9c straipsnis

9c straipsnis

Išbraukti 9 c straipsnį.

Radijo dažnių valdymo derinimo priemonės

Radijo dažnių valdymo derinimo priemonės

Siekdama dalyvauti vidaus rinkos kūrime ir tam, kad būtų įgyvendinti šio straipsnio principai, Komisija gali priimti tinkamas įgyvendinimo priemones:

a)

suderinti juostų, kuriose įmonės gali perduoti arba išnuomoti dažnių naudojimo teises, nustatymą,

| b) | suderinti su šiomis teisėmis pateikiamas sąlygas ir tokiems perdavimams arba nuomai taikomas sąlygas, procedūras, ribas, apribojimus, panaikinimus ir pereinamojo laikotarpio taisykles, |
| --- | --- |

b)

suderinti su šiomis teisėmis pateikiamas sąlygas ir tokiems perdavimams arba nuomai taikomas sąlygas, procedūras, ribas, apribojimus, panaikinimus ir pereinamojo laikotarpio taisykles,

| c) | suderinti specifines priemones, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija, kai perduodamos individualios teisės, |
| --- | --- |

c)

suderinti specifines priemones, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija, kai perduodamos individualios teisės,

| d) | nustatyti išimtį iš paslaugų ir technologijų neutralumo principo, taip pat suderinti išimčių iš šių principų taikymo sritį ir pobūdį pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, išskyrus išimtis, kuriomis siekiama užtikrinti kultūrinės ir kalbų įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo skatinimą. |
| --- | --- |

d)

nustatyti išimtį iš paslaugų ir technologijų neutralumo principo, taip pat suderinti išimčių iš šių principų taikymo sritį ir pobūdį pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, išskyrus išimtis, kuriomis siekiama užtikrinti kultūrinės ir kalbų įvairovės bei žiniasklaidos pliuralizmo skatinimą.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. Įgyvendinti šios dalies nuostatas Komisijai gali padėti Institucija pagal Reglamento [.../EB] 10 straipsnį.

Paaiškinimas

RK mano, kad, priimant bet kokią spektro valdymo derinimo priemonę (kaip ir šiuo metu vykstančio proceso atveju), ypatingai svarbu įtraukti CEPT, UIT ir Elektroninių ryšių komitetą (ERK).

7 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 11 b punktas, 10 straipsnis, nauja 4 dalies redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės remia numeravimo Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Šiuo klausimu Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kurias gali sudaryti tarifo principo nustatymas specifiniams numeriams arba numerių intervalams. Taikant įgyvendinimo priemones Institucijai gali būti suteikta specifinė atsakomybė. | Valstybės narės remia numeravimo Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Šiuo klausimu Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kurias gali sudaryti tarifo principo nustatymas specifiniams numeriams arba numerių intervalams. Taikant įgyvendinimo priemones Institucijai gali būti suteikta specifinė atsakomybė. |
| Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. | Šios priemonės, skirtos šios direktyvos
  neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės remia numeravimo Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Šiuo klausimu Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kurias gali sudaryti tarifo principo nustatymas specifiniams numeriams arba numerių intervalams. Taikant įgyvendinimo priemones Institucijai gali būti suteikta specifinė atsakomybė.

Valstybės narės remia numeravimo Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas, arba remia visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimą. Šiuo klausimu Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kurias gali sudaryti tarifo principo nustatymas specifiniams numeriams arba numerių intervalams. Taikant įgyvendinimo priemones Institucijai gali būti suteikta specifinė atsakomybė.

Šiuo klausimu Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kurias gali sudaryti tarifo principo nustatymas specifiniams numeriams arba numerių intervalams. Taikant įgyvendinimo priemones Institucijai gali būti suteikta specifinė atsakomybė.

Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.

Šios priemonės, skirtos šios direktyvos
  neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.

Šios priemonės, skirtos šios direktyvos

neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą

Paaiškinimas

Valstybės narės turi daugiau kompetencijos ir yra geriau informuotos, todėl gali imtis reikiamų techninių priemonių.

8 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 13 punktas, nauja 12 straipsnio redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „12 straipsnis | “12 straipsnis |
| Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas | Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas |
| 1. | Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus, stiebai, antenos, takai, šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos, būtų naudojami bendrai. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„12 straipsnis

„12 straipsnis

“12 straipsnis

“12 straipsnis

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras įrenginių naudojimas

1.

Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus, stiebai, antenos, takai, šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos, būtų naudojami bendrai.

| 1. | Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus, stiebai, antenos, takai, šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos, būtų naudojami bendrai, jeigu tai atlikti įmanoma techniškai. |
| --- | --- |

1.

Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos nustato, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus, stiebai, antenos, takai, šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos, būtų naudojami bendrai, jeigu tai atlikti įmanoma techniškai.

jeigu tai atlikti įmanoma techniškai.

| 2. | Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės.

| 2. | Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės.

| 3. | Pagal 1 dalį nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios ir proporcingos.„ |
| --- | --- |

3.

Pagal 1 dalį nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios ir proporcingos.„

| 3. | Pagal 1 dalį nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios ir proporcingos bei užtikrinti teisingą sąnaudų padalijimą.“ |
| --- | --- |

3.

Pagal 1 dalį nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios ir proporcingos bei užtikrinti teisingą sąnaudų padalijimą.“

bei užtikrinti teisingą sąnaudų padalijimą

Paaiškinimas

Su šiomis priemonėmis susijusios sąnaudos turi būti paskirstomas teisingai. Taip pat reikėtų, kad šias priemones būtų galima techniškai įgyvendinti ir jos tikrai būtų naudingos vartotojams. Pvz., kai televizijos kabeliniais tinklais naudojasi įvairūs paslaugų gavėjai, tai labai sumažėja vartotojams siūlomų paslaugų įvairovė.

9 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 16 c punktas, 15 straipsnis, nauja 3 dalies redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.

| 3. | Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines arba regionines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. |
| --- | --- |

3.

Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines arba regionines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas rinkas savo teritorijose. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.

arba regionines

Paaiškinimas

Reikėtų taip pat paminėti ne tik nacionalinius, bet ir regioninius skirtumus.

10 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 17 a punktas, 16 straipsnis, nauja 1 dalies redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rekomendacijoje išvardytų atitinkamų rinkų tyrimą, atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rekomendacijoje išvardytų atitinkamų rinkų tyrimą, atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.

| 1. | Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rekomendacijoje išvardytų atitinkamų rinkų tyrimą, atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis. Atliekant tokio pobūdžio tyrimą, turi būti atsižvelgta į regionų ir vietų kultūrinius ir kalbinius skirtumus. |
| --- | --- |

1.

Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka rekomendacijoje išvardytų atitinkamų rinkų tyrimą, atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis. Atliekant tokio pobūdžio tyrimą, turi būti atsižvelgta į regionų ir vietų kultūrinius ir kalbinius skirtumus.

Atliekant tokio pobūdžio tyrimą, turi būti atsižvelgta į regionų ir vietų kultūrinius ir kalbinius skirtumus.

Paaiškinimas

Turi būti įmanoma ir numatyta atlikti tyrimus vietos ir regionų lygiu.

11 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 1 straipsnis Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 20 punktas, nauja 19 straipsnio redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „19 straipsnis | Išbraukti naują 19 straipsnio redakciją. |
| Suderinimo procedūros | |
| 1. | Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio, Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to gali kilti kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į Institucijos nuomonę, jeigu nuomonė yra pateikta, gali pateikti rekomendaciją arba priimti sprendimą dėl suderinto šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.“ |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„19 straipsnis

„19 straipsnis

Išbraukti naują 19 straipsnio redakciją.

Suderinimo procedūros

Suderinimo procedūros

1.

Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio, Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to gali kilti kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į Institucijos nuomonę, jeigu nuomonė yra pateikta, gali pateikti rekomendaciją arba priimti sprendimą dėl suderinto šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.“

(...)

Paaiškinimas

Ši straipsnį reikėtų išbraukti ar bent jau persvarstyti, kadangi RK mano, kad keletą kartų šiame straipsnyje minima institucija prieštarauja subsidiarumo ir proporcingumo principams.

12 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 2 straipsnis Direktyvos 2002/19/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 9 punktas, įterpti 9a straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „13a straipsnis | Išbraukti 13a straipsnį. |
| Funkcinis atskyrimas | |
| 1. | Pagal 8 straipsnį, o ypač 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu prieigos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo skyriams.“ |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„13a straipsnis

„13a straipsnis

Išbraukti 13a straipsnį.

Funkcinis atskyrimas

Funkcinis atskyrimas

1.

Pagal 8 straipsnį, o ypač 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu prieigos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo skyriams.“

(...)

Paaiškinimas

RK mano, kad konkurencija yra veiksmingesnė, jei ji remiasi infrastruktūra ir rinka. Funkcinis atskyrimas turėtų būti taikomas tik paskutiniu atveju, kai jokia kita priemonė ar prekybos susitarimai nėra veiksmingi. Šiuo metu taikoma reguliavimo sistema jau dabar leidžia nacionalinėms reguliavimo institucijoms taikyti tokio pobūdžio priemonę.

13 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 3 straipsnis Direktyvos 2002/20/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 3 punktas, nauja 5 straipsnio redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės | Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės |
| 1. | Valstybės narės netaiko reikalavimo suteikti individualias naudojimo teises norint naudoti radijo dažnius, tačiau įtraukia tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas į bendrąjį leidimą, išskyrus tuos atvejus, kai individualios naudojimo teises galima suteikti tam, kad: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

1.

Valstybės narės netaiko reikalavimo suteikti individualias naudojimo teises norint naudoti radijo dažnius, tačiau įtraukia tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas į bendrąjį leidimą, išskyrus tuos atvejus, kai individualios naudojimo teises galima suteikti tam, kad:

| 1. | Valstybės narės netaiko reikalavimo suteikti individualias naudojimo teises norint naudoti radijo dažnius, tačiau įtraukia tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas į bendrąjį leidimą, išskyrus tuos atvejus, kai individualios naudojimo teises galima suteikti tam, kad: |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės netaiko reikalavimo suteikti individualias naudojimo teises norint naudoti radijo dažnius, tačiau įtraukia tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas į bendrąjį leidimą, išskyrus tuos atvejus, kai individualios naudojimo teises galima suteikti tam, kad:

| a) | būtų išvengta didelio žalingųjų trikdžių pavojaus, arba |
| --- | --- |

a)

būtų išvengta didelio žalingųjų trikdžių pavojaus, arba

| a) | būtų išvengta didelio žalingųjų trikdžių pavojaus, arba |
| --- | --- |

a)

būtų išvengta didelio žalingųjų trikdžių pavojaus, arba

| b) | būtų įgyvendintas bendrojo intereso tikslas. |
| --- | --- |

b)

būtų įgyvendintas bendrojo intereso tikslas.

| b) | būtų įgyvendintas bendrojo intereso tikslas. |
| --- | --- |

b)

būtų įgyvendintas bendrojo intereso tikslas.

| 2. | Tais atvejais, kai radijo dažnių ar numerių naudojimui būtina suteikti individualias naudojimo teises, valstybės narės įmonės prašymu suteikia tokias teises bet kuriai įmonei, teikiančiai ar naudojančiai tinklus ar paslaugas pagal bendrąjį leidimą, pagal šios direktyvos 6, 6a, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal bet kurias kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal.  Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva). |
| --- | --- |

2.

Tais atvejais, kai radijo dažnių ar numerių naudojimui būtina suteikti individualias naudojimo teises, valstybės narės įmonės prašymu suteikia tokias teises bet kuriai įmonei, teikiančiai ar naudojančiai tinklus ar paslaugas pagal bendrąjį leidimą, pagal šios direktyvos 6, 6a, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal bet kurias kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal.  Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

| 2. | Tais atvejais, kai radijo dažnių ar numerių naudojimui būtina suteikti individualias naudojimo teises, valstybės narės įmonės prašymu suteikia tokias teises bet kuriai įmonei, teikiančiai ar naudojančiai tinklus ar paslaugas pagal bendrąjį leidimą, pagal šios direktyvos 6, 6a, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal bet kurias kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal.  Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva). |
| --- | --- |

2.

Tais atvejais, kai radijo dažnių ar numerių naudojimui būtina suteikti individualias naudojimo teises, valstybės narės įmonės prašymu suteikia tokias teises bet kuriai įmonei, teikiančiai ar naudojančiai tinklus ar paslaugas pagal bendrąjį leidimą, pagal šios direktyvos 6, 6a, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal bet kurias kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal.  Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

6a,

Nepažeidžiant iš anksto valstybių narių nustatytų specifinių kriterijų, taikomų suteikti radijo dažnių naudojimo teises radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams, kad pagal Bendrijos teisę būtų įgyvendinti bendrojo intereso tikslai, tokios naudojimo teises suteikiamos laikantis objektyvios, skaidrios, nediskriminuojančios ir proporcingos tvarkos, o radijo dažnių atveju laikomasi Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9 straipsnio nuostatų. Procedūros yra viešos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad individualios radijo dažnių naudojimo teisės, suteikiamos radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams, yra esminės norint laikytis tam tikro įpareigojimo, kurį iš anksto nustatė valstybė narė ir kuris yra reikalingas norint pagal Bendrijos teisę įgyvendinti bendrojo intereso tikslą.

Nepažeidžiant iš anksto valstybių narių nustatytų specifinių kriterijų, taikomų suteikti radijo dažnių naudojimo teises radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams, kad pagal Bendrijos teisę būtų įgyvendinti bendrojo intereso tikslai, tokios naudojimo teises suteikiamos laikantis objektyvios, skaidrios, nediskriminuojančios ir proporcingos tvarkos., o radijo dažnių atveju laikomasi Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9 straipsnio nuostatų. Procedūros yra viešos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad individualios radijo dažnių naudojimo teisės, suteikiamos radijo ir
  televizijos transliacijų turinio teikėjams, yra esminės norint laikytis tam tikro įpareigojimo, kurį iš anksto nustatė valstybė narė ir kuris yra reikalingas norint pagal Bendrijos teisę įgyvendinti bendrojo intereso tikslą.

iš anksto

, o radijo dažnių atveju laikomasi Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9 straipsnio nuostatų. Procedūros yra viešos, išskyrus atvejus, kai galima įrodyti, kad individualios radijo dažnių naudojimo teisės, suteikiamos radijo ir

televizijos transliacijų turinio teikėjams, yra esminės norint laikytis tam tikro įpareigojimo, kurį iš anksto nustatė valstybė narė ir kuris yra reikalingas norint pagal Bendrijos teisę įgyvendinti bendrojo intereso tikslą.

Suteikdama naudojimo teises, valstybė narė išsamiai nurodo, ar šias teises teisių turėtojas gali perduoti ir kokiomis sąlygomis. Radijo dažnių atveju tokios nuostatos atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9b straipsnį.

Suteikdama naudojimo teises, valstybė narė išsamiai nurodo, ar šias teises teisių turėtojas gali
  galima perduoti ir kokiomis sąlygomis. Radijo dažnių atveju tokios nuostatos atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9b straipsnį.

teisių turėtojas gali

galima

b

Jeigu valstybės narės suteikia naudojimo teises ribotam laikui, teisių galiojimo trukmė atitinka susijusias paslaugas, atsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą siekiamą tikslą.

Jeigu valstybės narės suteikia naudojimo teises ribotam laikui, teisių galiojimo trukmė atitinka susijusias paslaugas, atsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą siekiamą tikslą.

, atsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą siekiamą tikslą

Dešimčiai ar daugiau metų suteiktos individualaus radijo dažnių naudojimo teisės, kurios negali būti perduotos arba nuomojamos kitai įmonei, kaip leidžiama Pagrindų direktyvos 9b straipsnyje, yra persvarstomos pagal 1 dalyje nurodytus kriterijus kas penkerius metus, o pirmą kartą — praėjus penkeriems metams po suteikimo. Jeigu suteikiant individualias naudojimo teises šie kriterijai nebetaikomi, individualaus naudojimo teisės keičiamos bendruoju radijo dažnių naudojimo leidimu, pranešus prieš ne daugiau kaip penkerius metus po persvarstymo išvados, arba šias teises galima laisvai perduoti ar išnuomoti kitai įmonei.

Dešimčiai ar daugiau metų suteiktos individualaus radijo dažnių naudojimo teisės, kurios negali būti perduotos arba nuomojamos kitai įmonei, kaip leidžiama Pagrindų direktyvos 9b straipsnyje, yra persvarstomos pagal 1 dalyje nurodytus kriterijus kas penkerius metus, o pirmą kartą — praėjus penkeriems metams po suteikimo. Jeigu suteikiant individualias naudojimo teises šie kriterijai nebetaikomi, individualaus naudojimo teisės keičiamos bendruoju radijo dažnių naudojimo leidimu, pranešus prieš ne daugiau kaip penkerius metus po persvarstymo išvados, arba šias teises galima laisvai perduoti ar išnuomoti kitai įmonei.

Dešimčiai ar daugiau metų suteiktos individualaus radijo dažnių naudojimo teisės, kurios negali būti perduotos arba nuomojamos kitai įmonei, kaip leidžiama Pagrindų direktyvos 9b straipsnyje, yra persvarstomos pagal 1 dalyje nurodytus kriterijus kas penkerius metus, o pirmą kartą — praėjus penkeriems metams po suteikimo. Jeigu suteikiant individualias naudojimo teises šie kriterijai nebetaikomi, individualaus naudojimo teisės keičiamos bendruoju radijo dažnių naudojimo leidimu, pranešus prieš ne daugiau kaip penkerius metus po persvarstymo išvados, arba šias teises galima laisvai perduoti ar išnuomoti kitai įmonei.

| 3. | Sprendimas dėl naudojimo teisių priimamas, pranešamas ir paskelbiamas kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specifiniais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, — per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami elektroniniams ryšiams nacionaliniame dažnių plane, — per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis. |
| --- | --- |

3.

Sprendimas dėl naudojimo teisių priimamas, pranešamas ir paskelbiamas kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specifiniais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, — per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami elektroniniams ryšiams nacionaliniame dažnių plane, — per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis.

| 3. | Sprendimas dėl naudojimo teisių priimamas, pranešamas ir paskelbiamas kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specifiniais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, — per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami elektroniniams ryšiams nacionaliniame dažnių plane, — per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis. |
| --- | --- |

3.

Sprendimas dėl naudojimo teisių priimamas, pranešamas ir paskelbiamas kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specifiniais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, — per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami elektroniniams ryšiams nacionaliniame dažnių plane, — per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis.

elektroniniams ryšiams

| 4. | Jei, pasitarus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ir lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki trijų savaičių. |
| --- | --- |

4.

Jei, pasitarus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ir lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki trijų savaičių.

| 4. | Jei, pasitarus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ir lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki trijų savaičių. |
| --- | --- |

4.

Jei, pasitarus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ir lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki trijų savaičių.

Radijo dažnių naudojimo teisė konkurencine ir lyginamąja tvarka suteikiama pagal 7 straipsnį.

Radijo dažnių naudojimo teisė konkurencine ir lyginamąja tvarka suteikiama pagal 7 straipsnį.

| 5. | Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti.

| 5. | Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti.

| 6. | Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami kuo veiksmingiau pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad konkurencija nebūtų iškraipyta po radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo arba jų sukaupus. Dėl to valstybės narės gali imtis atitinkamų priemonių, tai yra jos gali susiaurinti arba panaikinti radijo dažnių naudojimo teises arba priversti jas parduoti. |
| --- | --- |

6.

Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami kuo veiksmingiau pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad konkurencija nebūtų iškraipyta po radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo arba jų sukaupus. Dėl to valstybės narės gali imtis atitinkamų priemonių, tai yra jos gali susiaurinti arba panaikinti radijo dažnių naudojimo teises arba priversti jas parduoti.

| 6. | Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami kuo veiksmingiau pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad konkurencija nebūtų iškraipyta po radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo arba jų sukaupus. Dėl to
  valstybės narės gali imtis atitinkamų priemonių, tai yra jos gali susiaurinti arba panaikinti radijo dažnių naudojimo teises arba priversti jas parduoti
  . |
| --- | --- |

6.

Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami kuo veiksmingiau pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad konkurencija nebūtų iškraipyta po radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo arba jų sukaupus. Dėl to

valstybės narės gali imtis atitinkamų priemonių, tai yra jos gali susiaurinti arba panaikinti radijo dažnių naudojimo teises arba priversti jas parduoti

.

Paaiškinimas

Šiuo metu galiojanti sistema, pagal kurią nustatytos taisyklės dėl bendrųjų leidimų ir įsipareigojimai, susiję su individualiais leidimais, atrodo veikia sklandžiai. Nauji pasiūlymai atrodo gana sudėtingi, ar netgi painūs.

14 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 3 straipsnis Direktyvos 2002/20/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 5 punktas, įterpti 6 b straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6b straipsnis | 6b straipsnis |
| Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka | Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka |
| 1. | 6a straipsnio 1 dalies f punkte nurodytose techninėse įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad Institucija galėtų teikti įmonių, kurioms suteiktos individualios radijo dažnių ir numerių naudojimo tesiės, atrankos pasiūlymus pagal Reglamento [...] 12 straipsnį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6b straipsnis

6b straipsnis

6b straipsnis

6b straipsnis

Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka

Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka

Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka

Bendra išdavimo teisių atrankos tvarka

1.

6a straipsnio 1 dalies f punkte nurodytose techninėse įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad Institucija galėtų teikti įmonių, kurioms suteiktos individualios radijo dažnių ir numerių naudojimo tesiės, atrankos pasiūlymus pagal Reglamento [...] 12 straipsnį.

| 1. | Nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos skatinti kultūros ir žiniasklaidos politiką, kultūrinę ir kalbinę įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą, 6a straipsnio 1 dalies f punkte nurodytose techninėse įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad Europos reguliuotojų
  grupė
  Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija, kuri teiktų pasiūlymus dėl visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas teikiančių įmonių, kurioms suteiktos individualios radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės pagal Reglamento [...] 12 straipsnį, atrankos. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos skatinti kultūros ir žiniasklaidos politiką, kultūrinę ir kalbinę įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą, 6a straipsnio 1 dalies f punkte nurodytose techninėse įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad Europos reguliuotojų
  grupė
  Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija, kuri teiktų pasiūlymus dėl visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas teikiančių įmonių, kurioms suteiktos individualios radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės pagal Reglamento [...] 12 straipsnį, atrankos.

Nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos skatinti kultūros ir žiniasklaidos politiką, kultūrinę ir kalbinę įvairovę bei žiniasklaidos pliuralizmą

Europos reguliuotojų

grupė

Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija,

visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas teikiančių

Tokiais atvejais siekiant užtikrinti optimalų spektro ir numeracijos išteklių panaudojimą, priemonėse nurodomas laikotarpis, per kurį Institucija atliktų visą atranką, atrankos tvarka, taisyklės ir sąlygos, išsami informacija apie rinkliavas ir mokesčius, kuriuos turės sumokėti radijo dažnių ir (arba) numerių naudojimo teisių turėtojas. Atrankos tvarka yra vieša, skaidriam nediskriminuojanti ir objektyvi.

Tokiais atvejais siekiant užtikrinti optimalų spektro ir numeracijos išteklių panaudojimą, priemonėse nurodomas laikotarpis, per kurį Europos reguliuotojų
  grupė
  Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija užbaigtų atranką, procedūra, taisyklės ir sąlygos, išsami informacija apie rinkliavas ir mokesčius, kuriuos turės sumokėti radijo dažnių ir (arba) numerių naudojimo teisių turėtojas. Atrankos tvarka yra vieša, skaidriam nediskriminuojanti ir objektyvi.

Europos reguliuotojų

grupė

Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija

| 2. | Atidžiai atsižvelgdama į Institucijos nuomonę, Komisija priima įmonių, kurioms bus išduotos individualios radijo dažnių arba numerių naudojimo teisės, atrankos priemonę. Priemonėje nurodomas laikotarpis, per kurį nacionalinės reguliavimo institucijos išduoda tokias naudojimo teises. Priimdama šią priemonę, Komisija laikosi 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. |
| --- | --- |

2.

Atidžiai atsižvelgdama į Institucijos nuomonę, Komisija priima įmonių, kurioms bus išduotos individualios radijo dažnių arba numerių naudojimo teisės, atrankos priemonę. Priemonėje nurodomas laikotarpis, per kurį nacionalinės reguliavimo institucijos išduoda tokias naudojimo teises. Priimdama šią priemonę, Komisija laikosi 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.

| 2. | Atsižvelgdama į Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos nuomonę, Komisija priima įmonių, teikiančių visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas, kurioms bus išduotos individualios radijo dažnių arba numerių naudojimo teisės, atrankos priemonę. Priemonėje nurodomas laikotarpis, per kurį nacionalinės reguliavimo institucijos išduoda tokias naudojimo teises. Priimdama šią priemonę, Komisija laikosi 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgdama į Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos nuomonę, Komisija priima įmonių, teikiančių visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas, kurioms bus išduotos individualios radijo dažnių arba numerių naudojimo teisės, atrankos priemonę. Priemonėje nurodomas laikotarpis, per kurį nacionalinės reguliavimo institucijos išduoda tokias naudojimo teises. Priimdama šią priemonę, Komisija laikosi 14a straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.

Atsižvelgdama į Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos nuomonę,

teikiančių visoje Europoje arba elektroninių ryšių paslaugas

Paaiškinimas

Labai svarbu, kad tik pačios valstybės narės priimtų sprendimus dėl kultūros ir žiniasklaidos politikos, dėl transliacijoms taikomo dažnių spektro nustatymo ir individualių leidimų suteikimo tokių paslaugų teikėjams.

Dėl pasiūlymo išbraukti Komisijos pasiūlyme priimti reglamentą COM(2007) 699 galutinis — 2007/0249 (COD) pateiktą nuorodą dėl institucijos žr. toliau 20 pakeitimą.

15 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, 3 straipsnis Direktyvos 2002/20/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai, 7 punktas, išbraukti 8 straipsnį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 8 straipsnis išbraukiamas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(7)

8 straipsnis išbraukiamas.

| (7) | 8 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

(7)

(7)

8 straipsnis išbraukiamas.

Paaiškinimas

Direktyvos 8 straipsnis, kuriame nurodomi šiuo metu taikomi tarptautiniai susitarimai, negali būti išbrauktas; jis turi būti paliktas ir nekeičiamas.

16 pakeitimas

Direktyva dėl geresnio reglamentavimo, II priedas, į Direktyvą 2002/20/EB (Leidimų direktyva) įtraukiamas II priedas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąlygos, kurios gali būti derinamos pagal 6a straipsnio 1 dalies d punktą. | Išbraukti II priedą. |
| (1) | Sąlygos, nustatytos radijo dažnių naudojimo teisėms |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąlygos, kurios gali būti derinamos pagal 6a straipsnio 1 dalies d punktą.

Išbraukti II priedą.

(1)

Sąlygos, nustatytos radijo dažnių naudojimo teisėms

| a) | radijo dažnių naudojimo teisių trukmė, |
| --- | --- |

a)

radijo dažnių naudojimo teisių trukmė,

| b) | teritorinė teisių apimtis, |
| --- | --- |

b)

teritorinė teisių apimtis,

| c) | galimybė perduoti teises bei su jomis susijusias sąlygas ir procedūras kitiems radijo dažnių naudotojams, |
| --- | --- |

c)

galimybė perduoti teises bei su jomis susijusias sąlygas ir procedūras kitiems radijo dažnių naudotojams,

| d) | naudojimo mokesčio, taikomo radijo dažnių naudojimo teisėms, nustatymo metodas, |
| --- | --- |

d)

naudojimo mokesčio, taikomo radijo dažnių naudojimo teisėms, nustatymo metodas,

| e) | kiekvienai įmonei suteikiamų naudojimo teisių skaičius, |
| --- | --- |

e)

kiekvienai įmonei suteikiamų naudojimo teisių skaičius,

| f) | I priedo B dalyje išvardytos sąlygos. |
| --- | --- |

f)

I priedo B dalyje išvardytos sąlygos.

(...)

Paaiškinimas

Šiame priede pateiktos nuostatos labai apriboja valstybių narių įgaliojimus spektro valdymo srityje ir nepaisoma šiuo metu galiojanti tarptautiniu lygiu (UIT) sukurta teisinė sistema.

17 pakeitimas

Piliečių interesus ginanti direktyva, 1 straipsnis Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) pakeitimai, 7 punktas, 9 straipsnis, nauja 2 ir 3 dalies redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių.

| 2. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines, regionų ar vietų sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalines, regionų ar vietų sąlygas, gali reikalauti, kad paskirtosios įmonės paslaugų gavėjams pateiktų tarifų pasirinkimo galimybes arba paslaugų paketus, kurie skiriasi nuo įprastomis komercinėmis sąlygomis taikomų tarifų, visų pirma siekdamos užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys ar specialiųjų socialinių poreikių asmenys turėtų 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą prieigą prie tinklo arba galėtų ja naudotis arba galėtų gauti 4 straipsnio 3 dalyje ir 5, 6 bei 7 straipsniuose nurodytas paslaugas, kurioms taikomi universaliųjų paslaugų įpareigojimai ir teikiamomis universaliąsias paslaugas teikti paskirtų įmonių.

, regionų ar vietų

| 3. | Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat gali užtikrinti, kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems būtų teikiama parama. |
| --- | --- |

3.

Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat gali užtikrinti, kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems būtų teikiama parama.

| 3. | Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat gali užtikrinti, kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems ir atitinkamai sunkiai pasiekiamiems geografiniams regionams būtų teikiama parama. |
| --- | --- |

3.

Numatydamos, kad paskirtosios įmonės privalo suteikti specialių tarifų pasirinkimo galimybes arba laikytis nustatytų didžiausių arba vidutinių pagal geografinius rajonus kainų arba kitų panašių reikalavimų, valstybės narės taip pat gali užtikrinti, kad, nustačius, jog tam tikri vartotojai gauna mažas pajamas, turi negalią ar yra specialių socialinių poreikių, jiems ir atitinkamai sunkiai pasiekiamiems geografiniams regionams būtų teikiama parama.

ir atitinkamai sunkiai pasiekiamiems geografiniams regionams

Paaiškinimas

RK norėtų atkreipti dėmesį į mažo gyventojų tankumo regionų ir kaimo vietovių vartotojų poreikius.

18 pakeitimas

Piliečių interesus ginanti direktyva, 1 straipsnis Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) pakeitimai, 16 punktas, 9 straipsnis, nauja 26 straipsnio redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 26 straipsnis | 26 straipsnis |
| Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris | Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris |
| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

26 straipsnis

26 straipsnis

26 straipsnis

26 straipsnis

Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

Skubios pagalbos iškvietimo paslaugos ir vienas Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeris

1.

Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“.

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad, be nacionalinių reguliavimo institucijų nurodytų kitų nacionalinių skubios pagalbos iškvietimo telefono numerių, visi 2 dalyje nurodytų paslaugų galutiniai gavėjai, įskaitant taksofonų naudotojus, galėtų nemokamai ir be jokios mokėjimo priemonės paskambinti skubios pagalbos iškvietimo tarnyboms vienu Europos skubios pagalbos iškvietimo telefono numeriu „112“.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės ir europinės įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės ir europinės įmonės, teikiančios nacionalinių ir (arba) tarptautinių skambučių inicijavimo paslaugą naudojant numerį arba numerius, nurodytus nacionaliniame arba tarptautiniame telefono ryšio numeracijos plane, suteiktų galimybę naudotis skubios pagalbos iškvietimo paslaugomis.

nacionalinės ir europinės

(...)

(...)

Paaiškinimas

Pagal šios dalies nuostatas taikomi griežti techniniai apribojimai, todėl būtinos didelės investicijos, kurių vietos ir regionines reikšmės operatoriai neturėtų galimybių finansuoti.

19 pakeitimas

Piliečių interesus ginanti direktyva, 1 straipsnis Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvos) pakeitimai, 19 punktas, 31 straipsnis, nauja 1 dalies redakcija

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės savo jurisdikcijoje esančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus radijo ir televizijos programų transliavimo paskirstymui visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomojo programų siuntimo įpareigojimus teikti nustatytus radijo ir televizijos transliavimo kanalus bei prieinamumo paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone radijo ir televizijos transliacijoms priimti. Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės savo jurisdikcijoje esančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus radijo ir televizijos programų transliavimo paskirstymui visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomojo programų siuntimo įpareigojimus teikti nustatytus radijo ir televizijos transliavimo kanalus bei prieinamumo paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone radijo ir televizijos transliacijoms priimti. Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs.

| 1. | Valstybės narės jų jurisdikcijai priklausančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus radijo ir televizijos programų transliavimo paskirstymui visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomuosius įpareigojimus teikti nustatytus radijo ir televizijos transliavimo kanalus ir audiovizualines paslaugas bei prieinamumo paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone radijo ir televizijos transliacijoms priimti. Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės jų jurisdikcijai priklausančioms įmonėms, teikiančioms elektroninių ryšių tinklus radijo ir televizijos programų transliavimo paskirstymui visuomenei, gali nustatyti pagrįstus privalomuosius įpareigojimus teikti nustatytus radijo ir televizijos transliavimo kanalus ir audiovizualines paslaugas bei prieinamumo paslaugas, jeigu didelė dalis tokių tinklų galutinių paslaugų gavėjų naudojasi jais kaip pagrindine priemone radijo ir televizijos transliacijoms priimti. Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs.

ir televizijos

ir audiovizualines paslaugas

Tokius įpareigojimus galima nustatyti tik tais atvejais, kai jie yra būtini bendrojo intereso tikslams, kuriuos aiškiai ir konkrečiai apibrėžia kiekviena valstybė narė savo nacionalinėje teisėje, pasiekti, ir jie turi būti proporcingi ir skaidrūs.

Valstybės narės persvarsto pirmoje pastraipoje nurodytus įpareigojimus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo <keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas>, išskyrus atvejus, kai valstybės narės atliko tokį persvarstymą per praėjusius dvejus metus.

Valstybės narės persvarsto pirmoje pastraipoje nurodytus įpareigojimus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo <keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas>, išskyrus atvejus, kai valstybės narės atliko tokį persvarstymą per praėjusius dvejus metus.

Valstybės narės persvarsto pirmoje pastraipoje nurodytus įpareigojimus ne vėliau kaip per vienerius metus nuo <keičiančiojo teisės akto įgyvendinimo terminas>, išskyrus atvejus, kai valstybės narės atliko tokį persvarstymą per praėjusius dvejus metus.

Valstybės narės persvarsto privalomojo programų siuntimo įpareigojimus ne rečiau kaip kas trejus metus.

Valstybės narės privalomuosius įpareigojimus persvarsto reguliariai.
  ne rečiau kaip kas trejus metus.

reguliariai.

ne rečiau kaip kas trejus metus.

Paaiškinimas

Privalomo programų siuntimo (angl. must carry) taisyklės turi būti taikomos papildomoms paslaugoms, susijusioms su transliavimo paslaugomis, pvz., programų vadovas, radijo perdavimo sistemų paslaugos ir kelių eismo informacija.

must carry

20 pakeitimas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| COM(2007) 699 galutinis — 2007/0249 (COD) | RK pritaria Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos steigimui. RK prašo Europos Komisijos šios Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos klausimą spręsti pakeičiant pasiūlymą dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo. Komisija turėtų atsižvelgti į šiuos dalykus: |
| | RK pageidautų, kad ši institucija duotų papildomos naudos, prisidėdama prie reguliavimo sistemos veiksmingumo, nes skirtingai nei šiuo metu yra Europos reguliavimo institucijų grupės atveju, Komisija turėtų aiškų įsipareigojimą tartis ir visiškai atsižvelgti į Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos nuomonę. |
| | Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją ir toliau sudarytų kiekvienos valstybės narės nacionalinių reguliavimo institucijų atstovai (kaip yra ir Europos reguliavimo institucijų grupės atveju), o nacionalinės reguliavimo institucijos ne iš ES šalių turėtų stebėtojų statusą (kaip šiuo metu yra Europos reguliavimo institucijų grupėje). |
| | Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija būtų visiškai atskaitinga ES institucijoms ir skaidriai dirbtų. Į valdybos pirmininką ir generalinį direktorių galėtų kreiptis Parlamentas ir atitinkami jo komitetai. Siekiant užtikrinti skaidrumą, visi valdybos nariai ir generalinis direktorius turėtų kasmet pateikti savo interesų deklaracijas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

COM(2007) 699 galutinis — 2007/0249 (COD)

RK pritaria Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos steigimui. RK prašo Europos Komisijos šios Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos klausimą spręsti pakeičiant pasiūlymą dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo. Komisija turėtų atsižvelgti į šiuos dalykus:

RK pageidautų, kad ši institucija duotų papildomos naudos, prisidėdama prie reguliavimo sistemos veiksmingumo, nes skirtingai nei šiuo metu yra Europos reguliavimo institucijų grupės atveju, Komisija turėtų aiškų įsipareigojimą tartis ir visiškai atsižvelgti į Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijos nuomonę.

Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją ir toliau sudarytų kiekvienos valstybės narės nacionalinių reguliavimo institucijų atstovai (kaip yra ir Europos reguliavimo institucijų grupės atveju), o nacionalinės reguliavimo institucijos ne iš ES šalių turėtų stebėtojų statusą (kaip šiuo metu yra Europos reguliavimo institucijų grupėje).

Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija būtų visiškai atskaitinga ES institucijoms ir skaidriai dirbtų. Į valdybos pirmininką ir generalinį direktorių galėtų kreiptis Parlamentas ir atitinkami jo komitetai. Siekiant užtikrinti skaidrumą, visi valdybos nariai ir generalinis direktorius turėtų kasmet pateikti savo interesų deklaracijas.

Paaiškinimas

Komisijos tekste numatoma pakeisti šiuo metu veikiančią Europos reguliuotojų grupę (ERG) nauja institucija, kurią Europos Komisija įvardija kaip „instituciją“, kuriai bus suteiktas juridinio asmens statusas. Ši institucija teiktų ekspertų patarimus ir nustatytų gaires ir tokiu būdu padėtų Europos Komisijai ir nacionaliniams reguliuotojams atlikti jų darbą, visų pirma nustatant ir analizuojant nacionalines rinkas bei ex-ante reguliavimo priemones. Be to, ši institucija atliktų labai svarbų Komisijos pagalbininko vaidmenį rengiant ir įgyvendinant spektro valdymo Europos Sąjungoje politiką. Sprendimai šioje institucijoje būtų priimami paprasta balsų dauguma. Taigi vykdant šią reformą, iš esmės vyktų ir valstybių narių rinkos reguliavimo įgaliojimų perkėlimas Europos Komisijai ir tai paskatintų aiškiai netolygų nacionalinių ir Europos reguliavimo institucijų įgaliojimų pasiskirstymą. Taigi, tokiu modeliu faktiškai siekiama sukurti „vienintelę reguliavimo instituciją Europos lygiu“ telekomunikacijų srityje, kaip pvz., JAV Federalinė komunikacijų komisija.

ex-ante

EB sutarties 95 straipsnio pagrindu įsteigus Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją, Bendrijos teisėje būtų įtvirtinta esama Europos reguliuotojų grupė (ERG), formaliai įsteigiant patariamąjį organą, kurio funkcijos ir pareigos aiškiai nustatytos reglamente. Tai Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucijai suteiktų daugiau veiksmingumo ir teisėtumo nei ERG turi dabar. Institucijos pozicija būtų sustiprinta ir įtvirtinta Reglamente tiksliai nustačius jos funkcijas ir pareigas. Kartu ji galėtų naudotis veiksmingo bendradarbiaujančių nacionalinių reguliavimo institucijų tinklo pranašumais. Pasitelkus reglamentus jau įsteigta nemažai patariamųjų organų, pvz., Reglamentu (EB) Nr. 1/2003 buvo įsteigtas patariamasis nacionalinių konkurencijos institucijų komitetas. Neseniai EP vyko pirmasis reglamento, nustatančio esamos Europos akreditacijos organizacijos EA pripažinimo struktūrą, svarstymas (COD 2007/0029). Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją būtų nepriklausomas Europos Komisijos ekspertas ir nepriklausoma ES valstybių narių vyriausybių atžvilgiu. Siekiant garantuoti jos nepriklausomybę, reglamentu turi būti užtikrinta, kad valstybės narės finansuoja nacionalines reguliavimo institucijas ir joms netaikomi politiniai suvaržymai.

Be to, reikėtų direktyvoje dėl geresnio reglamentavimo (COM(2007) 697 galutinis — 2007/0247 (COD) ir piliečių interesus ginančioje direktyvoje (COM(2007) 698 galutinis — 2007/0248 (COD) atlikti pakeitimus pakeičiant bet kokią nuorodą į šią Europos Komisijos siūlomą sukurti instituciją nuoroda į Europos telekomunikacijų reguliuotojų instituciją.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Komisijos rekomendacija C(2007) 5406, OL L 344, 2007 m. gruodžio 28 d., p. 65.

1

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/70

---

Regionų komiteto nuomonė — Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas mokytis niekada nevėlu

(2008/C 257/11)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | Primena, kad daugelyje valstybių narių už suaugusiųjų mokymąsi yra atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos, o švietimo ir mokymo sprendimai priimami ir įgyvendinami būtent vietos ir regionų lygmeniu. Todėl Veiksmų plane siūlomos priemonės turės būti įgyvendinamos ir vietos bei regionų lygiu. |
| --- | --- |

—

Primena, kad daugelyje valstybių narių už suaugusiųjų mokymąsi yra atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos, o švietimo ir mokymo sprendimai priimami ir įgyvendinami būtent vietos ir regionų lygmeniu. Todėl Veiksmų plane siūlomos priemonės turės būti įgyvendinamos ir vietos bei regionų lygiu.

| — | Mano, kad suaugusiųjų mokymasis, skatinant visus įgyti bendruosius gebėjimus, ypač prisideda prie galimybių įsidarbinti, judumo didinimo ir socialinės įtraukties. |
| --- | --- |

—

Mano, kad suaugusiųjų mokymasis, skatinant visus įgyti bendruosius gebėjimus, ypač prisideda prie galimybių įsidarbinti, judumo didinimo ir socialinės įtraukties.

| — | Pripažįsta, kad suaugusiojo mokymosi nauda, pripažinimas ir asmens potencialo išlaisvinimas teikia didelę papildomą naudą kitiems tokio mokymosi dalyvių socialinio, profesinio, pilietinio, kultūrinio ir ekonominio gyvenimo aspektams. Partnerystės principais ir procesais grindžiamos suaugusiųjų mokymosi programos yra svarbus individo ir bendruomenės tobulėjimo šaltinis. |
| --- | --- |

—

Pripažįsta, kad suaugusiojo mokymosi nauda, pripažinimas ir asmens potencialo išlaisvinimas teikia didelę papildomą naudą kitiems tokio mokymosi dalyvių socialinio, profesinio, pilietinio, kultūrinio ir ekonominio gyvenimo aspektams. Partnerystės principais ir procesais grindžiamos suaugusiųjų mokymosi programos yra svarbus individo ir bendruomenės tobulėjimo šaltinis.

| — | Remia ir aktyviai prisidės prie siekio užtikrinti, kad gausesnio ir aktyvesnio Europos piliečių dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese idealui įgyvendinti būtų teikiami būtini finansiniai, žmogiškieji, administraciniai ir kiti ištekliai. |
| --- | --- |

—

Remia ir aktyviai prisidės prie siekio užtikrinti, kad gausesnio ir aktyvesnio Europos piliečių dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese idealui įgyvendinti būtų teikiami būtini finansiniai, žmogiškieji, administraciniai ir kiti ištekliai.

| — | Norėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninio lygmens paslaugų teikėjai ir suinteresuoti subjektai visais etapais dalyvautų kaip partneriai, ypač formuojant politiką, valdymo struktūrose ir įgyvendinimo sistemose. |
| --- | --- |

—

Norėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninio lygmens paslaugų teikėjai ir suinteresuoti subjektai visais etapais dalyvautų kaip partneriai, ypač formuojant politiką, valdymo struktūrose ir įgyvendinimo sistemose.

| — | Apgailestauja, kad nors Europos Komisija ir ragina užtikrinti pakankamas investicijas į suaugusiųjų mokymąsi ir geresnę suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną, šiuo metu abu sektoriai — viešasis ir privatus — šią sritį finansuoja nepakankamai. |
| --- | --- |

—

Apgailestauja, kad nors Europos Komisija ir ragina užtikrinti pakankamas investicijas į suaugusiųjų mokymąsi ir geresnę suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną, šiuo metu abu sektoriai — viešasis ir privatus — šią sritį finansuoja nepakankamai.

| Pranešėja | : | Mary Shields (IE/STE-EA), Korko miesto tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Mary Shields (IE/STE-EA), Korko miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas: mokytis niekada nevėlu

COM(2007) 558 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

BENDROSIOS PASTABOS

| 1. | Teigiamai vertina Komisijos komunikate „Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas: mokytis niekada nevėlu“ išdėstytą plačią koncepciją ir jame aprašytą suaugusiųjų mokymosi procesą bei mano, kad šiame dokumente pagrindine ir svarbiausia „besimokančio suaugusiojo“ tema pasirinkta teisingai. |
| --- | --- |

1.

Teigiamai vertina Komisijos komunikate „Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas: mokytis niekada nevėlu“ išdėstytą plačią koncepciją ir jame aprašytą suaugusiųjų mokymosi procesą bei mano, kad šiame dokumente pagrindine ir svarbiausia „besimokančio suaugusiojo“ tema pasirinkta teisingai.

| 2. | Primena, kad švietimas ir mokymas yra labai svarbūs augimo ir vystymosi vietos ir regionų lygiu bei Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo užtikrinimo veiksniai, visų pirma suaugusiųjų mokymasis, nes skatinant visus įgyti bendruosius gebėjimus ypač prisidedama prie galimybių įsidarbinti, judumo didinimo, socialinės įtraukties ir asmeninio tobulėjimo. |
| --- | --- |

2.

Primena, kad švietimas ir mokymas yra labai svarbūs augimo ir vystymosi vietos ir regionų lygiu bei Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo užtikrinimo veiksniai, visų pirma suaugusiųjų mokymasis, nes skatinant visus įgyti bendruosius gebėjimus ypač prisidedama prie galimybių įsidarbinti, judumo didinimo, socialinės įtraukties ir asmeninio tobulėjimo.

| 3. | Suaugusiųjų mokymasis yra itin svarbus Europos ateičiai. Lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sistema (angl. flexicurity) pripažįsta, kad vyravusi „darbo vietos visam gyvenimui“ kultūra išnyko. Be to, vis sparčiau keičiasi technologijos ir todėl visuose gyvenimo etapuose reikia nuolat kelti kvalifikaciją, kad būtų patenkinti kvalifikacijos reikalavimai, kartu vidutinė gyvenimo trukmė taip pat ilgės. Tokiomis ateities sąlygomis suaugusiųjų mokymasis yra itin svarbus žmonių asmeniniam tobulėjimui ir Europos ekonominei sėkmei bei socialinei sanglaudai. |
| --- | --- |

3.

Suaugusiųjų mokymasis yra itin svarbus Europos ateičiai. Lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sistema (angl. flexicurity) pripažįsta, kad vyravusi „darbo vietos visam gyvenimui“ kultūra išnyko. Be to, vis sparčiau keičiasi technologijos ir todėl visuose gyvenimo etapuose reikia nuolat kelti kvalifikaciją, kad būtų patenkinti kvalifikacijos reikalavimai, kartu vidutinė gyvenimo trukmė taip pat ilgės. Tokiomis ateities sąlygomis suaugusiųjų mokymasis yra itin svarbus žmonių asmeniniam tobulėjimui ir Europos ekonominei sėkmei bei socialinei sanglaudai.

| 4. | atkreipia dėmesį į EBPO nustatytus pagrindinius suaugusiųjų mokymosi uždavinius, t. y. įgūdžių ugdymą, saviraišką ir geresnės visuomenės sanglaudos skatinimą bei socialinių veiksmų (bendruomeniškumas) stiprinimą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į EBPO nustatytus pagrindinius suaugusiųjų mokymosi uždavinius, t. y. įgūdžių ugdymą, saviraišką ir geresnės visuomenės sanglaudos skatinimą bei socialinių veiksmų (bendruomeniškumas) stiprinimą;

| 5. | Palankiai vertina pasiūlymą suaugusiųjų mokymąsi priskirti mokymuisi visą gyvenimą, kad politiniai planai šioje srityje derėtų su mokymosi visą gyvenimą strategijomis. |
| --- | --- |

5.

Palankiai vertina pasiūlymą suaugusiųjų mokymąsi priskirti mokymuisi visą gyvenimą, kad politiniai planai šioje srityje derėtų su mokymosi visą gyvenimą strategijomis.

| 6. | Palankiai vertina pasiūlymą suaugusiųjų mokymąsi priskirti mokymuisi visą gyvenimą, kad politiniai planai šioje srityje derėtų su mokymosi visą gyvenimą strategijomis. |
| --- | --- |

6.

Palankiai vertina pasiūlymą suaugusiųjų mokymąsi priskirti mokymuisi visą gyvenimą, kad politiniai planai šioje srityje derėtų su mokymosi visą gyvenimą strategijomis.

| 7. | Pritaria siūlomame Veiksmų plane nustatytoms penkioms pagrindinėms sritims, kuriose reikėtų sutelkti veiksmus, ir šio plano įgyvendinimo grafikui. |
| --- | --- |

7.

Pritaria siūlomame Veiksmų plane nustatytoms penkioms pagrindinėms sritims, kuriose reikėtų sutelkti veiksmus, ir šio plano įgyvendinimo grafikui.

| 8. | Mano, kad siūlomas Veiksmų planas padės integruoti ir gerinti tikslinių grupių suaugusiųjų mokymąsi, finansavimo ir išteklių klausimus, mokslinius tyrimus ir profesinį vystimąsi ir Europos mokymosi tradicijų įvairovės valdymą. |
| --- | --- |

8.

Mano, kad siūlomas Veiksmų planas padės integruoti ir gerinti tikslinių grupių suaugusiųjų mokymąsi, finansavimo ir išteklių klausimus, mokslinius tyrimus ir profesinį vystimąsi ir Europos mokymosi tradicijų įvairovės valdymą.

| 9. | Pritaria, kad kompleksinis požiūris į šiuos aspektus (4 punktas) ir su jais siejamas Veiksmų planas neabejotinai leis suaugusiųjų mokymosi procesui Europoje pereiti į aktyvų, apgalvotą, besimokančiojo (-iųjų) skatinamą ir politikos įkvėptą didesnės plėtros etapą. |
| --- | --- |

9.

Pritaria, kad kompleksinis požiūris į šiuos aspektus (4 punktas) ir su jais siejamas Veiksmų planas neabejotinai leis suaugusiųjų mokymosi procesui Europoje pereiti į aktyvų, apgalvotą, besimokančiojo (-iųjų) skatinamą ir politikos įkvėptą didesnės plėtros etapą.

| 10. | Primena, kad daugelyje valstybių narių už suaugusiųjų mokymąsi yra atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos, o švietimo ir mokymo sprendimai priimami ir įgyvendinami būtent vietos ir regionų lygmeniu. Todėl Veiksmų plane siūlomos priemonės prireikus turės būti įgyvendinamos ir vietos bei regionų lygiu. |
| --- | --- |

10.

Primena, kad daugelyje valstybių narių už suaugusiųjų mokymąsi yra atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos, o švietimo ir mokymo sprendimai priimami ir įgyvendinami būtent vietos ir regionų lygmeniu. Todėl Veiksmų plane siūlomos priemonės prireikus turės būti įgyvendinamos ir vietos bei regionų lygiu.

| 11. | Pritardamas pastebi, jog Komunikato tekste nuolat vartojama „suaugusiųjų mokymosi“ sąvoka. Plati ir daug apimanti „suaugusiųjų mokymosi“ sąvoka pati savaime atskleidžia, koks vertingas yra paties žmogaus suinteresuotumas savo mokymusi, taip pat primena apie formaliojo (savaiminio) mokymosi epizodų gausą piliečių gyvenime; pabrėžia konstruktyvios sąveikos su mūsų besikeičiančia Europos aplinka ir jos realijomis ir gebėjimo kontroliuoti savo gyvenimą naudą asmens vystymuisi. |
| --- | --- |

11.

Pritardamas pastebi, jog Komunikato tekste nuolat vartojama „suaugusiųjų mokymosi“ sąvoka. Plati ir daug apimanti „suaugusiųjų mokymosi“ sąvoka pati savaime atskleidžia, koks vertingas yra paties žmogaus suinteresuotumas savo mokymusi, taip pat primena apie formaliojo (savaiminio) mokymosi epizodų gausą piliečių gyvenime; pabrėžia konstruktyvios sąveikos su mūsų besikeičiančia Europos aplinka ir jos realijomis ir gebėjimo kontroliuoti savo gyvenimą naudą asmens vystymuisi.

| 12. | Mano, kad įvairaus suaugusiųjų mokymosi vystymas bus veiksmingesnis ir efektyvesnis, jeigu besimokantieji bus laikomi įgyjančiais (perduodančiais arba kuriančiais) žinias, ir pripažįsta, kad siūlomame Veiksmų plane nuosekliai siekiama šią idėją padaryti veiksmingą. |
| --- | --- |

12.

Mano, kad įvairaus suaugusiųjų mokymosi vystymas bus veiksmingesnis ir efektyvesnis, jeigu besimokantieji bus laikomi įgyjančiais (perduodančiais arba kuriančiais) žinias, ir pripažįsta, kad siūlomame Veiksmų plane nuosekliai siekiama šią idėją padaryti veiksmingą.

| 13. | Mano, kad suaugusiųjų mokymosi procesui būtinas daugelio tarpusavyje susijusių elementų: žinių, įgūdžių ir pažiūrų, nuovokos ir išmanymo ir pan., suvokimas. Suaugusiųjų gyvenimo patirtis didelė ir įvairi, jų mokymasis praturtinamas, kai jie suinteresuoti mokslu, mokydamiesi įrodo esantys už save atsakingi, o abipuse pagarba grindžiamoje mokymosi aplinkoje jaučiasi pripažinti, užsiėmę ir remiami. Visų dalyvių (besimokančiųjų, mokytojų, padedančiųjų mokytis, administratorių ir pan.) visuomeniniai santykiai yra labai svarbūs asmens gebėjimui efektyviai pasinaudoti suaugusiųjų mokymosi galimybėmis. |
| --- | --- |

13.

Mano, kad suaugusiųjų mokymosi procesui būtinas daugelio tarpusavyje susijusių elementų: žinių, įgūdžių ir pažiūrų, nuovokos ir išmanymo ir pan., suvokimas. Suaugusiųjų gyvenimo patirtis didelė ir įvairi, jų mokymasis praturtinamas, kai jie suinteresuoti mokslu, mokydamiesi įrodo esantys už save atsakingi, o abipuse pagarba grindžiamoje mokymosi aplinkoje jaučiasi pripažinti, užsiėmę ir remiami. Visų dalyvių (besimokančiųjų, mokytojų, padedančiųjų mokytis, administratorių ir pan.) visuomeniniai santykiai yra labai svarbūs asmens gebėjimui efektyviai pasinaudoti suaugusiųjų mokymosi galimybėmis.

| 14. | Pripažįsta, kad suaugusiojo mokymosi nauda, pripažinimas ir asmens potencialo išlaisvinimas teikia didelę papildomą naudą kitoms tokio mokymosi dalyvių socialinio, profesinio, pilietinio, kultūrinio ir ekonominio gyvenimo pusėms bei sustiprina įvairias kartas ir jų tarpusavio santykius apimančius aspektus. Partnerystės principais ir procesais grindžiamos suaugusiųjų mokymosi programos yra svarbus individo ir bendruomenės tobulėjimo šaltinis. |
| --- | --- |

14.

Pripažįsta, kad suaugusiojo mokymosi nauda, pripažinimas ir asmens potencialo išlaisvinimas teikia didelę papildomą naudą kitoms tokio mokymosi dalyvių socialinio, profesinio, pilietinio, kultūrinio ir ekonominio gyvenimo pusėms bei sustiprina įvairias kartas ir jų tarpusavio santykius apimančius aspektus. Partnerystės principais ir procesais grindžiamos suaugusiųjų mokymosi programos yra svarbus individo ir bendruomenės tobulėjimo šaltinis.

| 15. | Primena, kad Regionų komitetui labai svarbu, kad visi Europos piliečiai įgytų bendruosius gebėjimus, kad visų pirma galėtų savarankiškai gyventi ir turėtų savigarbos jausmą. Todėl ES bendrieji gebėjimai yra puikus tokių gebėjimų ugdymo pagrindas, visų pirma vietos ir regionų lygiu. Suaugusieji privalo gebėti atnaujinti savo bendruosius gebėjimus visą savo gyvenimą, ypatingą dėmesį būtina skirti tikslinėms grupėms, kurios pasirinktos prioritetinėmis nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu. Šiuo atveju labai padės vietos ir regioninės iniciatyvos, skirtos informuoti, suinteresuoti ir motyvuoti tokias grupes, taip pat suteikti vietos žmonių poreikius atitinkančias mokymosi galimybes. |
| --- | --- |

15.

Primena, kad Regionų komitetui labai svarbu, kad visi Europos piliečiai įgytų bendruosius gebėjimus, kad visų pirma galėtų savarankiškai gyventi ir turėtų savigarbos jausmą. Todėl ES bendrieji gebėjimai yra puikus tokių gebėjimų ugdymo pagrindas, visų pirma vietos ir regionų lygiu. Suaugusieji privalo gebėti atnaujinti savo bendruosius gebėjimus visą savo gyvenimą, ypatingą dėmesį būtina skirti tikslinėms grupėms, kurios pasirinktos prioritetinėmis nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu. Šiuo atveju labai padės vietos ir regioninės iniciatyvos, skirtos informuoti, suinteresuoti ir motyvuoti tokias grupes, taip pat suteikti vietos žmonių poreikius atitinkančias mokymosi galimybes.

| 16. | Remia siūlomame Veiksmų plane apibrėžtą suaugusiųjų mokymosi veiklos (formaliosios ir savaiminės) įvairovę ir nuodugnumą, mokymosi apimties mastą ir mokymosi vertinimą pagal jo naudą ugdymui, atsižvelgiant į intelekto įvairovės (angl. Multiple Intelligences, MI) sandarą ir procesą. |
| --- | --- |

16.

Remia siūlomame Veiksmų plane apibrėžtą suaugusiųjų mokymosi veiklos (formaliosios ir savaiminės) įvairovę ir nuodugnumą, mokymosi apimties mastą ir mokymosi vertinimą pagal jo naudą ugdymui, atsižvelgiant į intelekto įvairovės (angl. Multiple Intelligences, MI) sandarą ir procesą.

| 17. | Remia ir aktyviai prisidės prie siekio užtikrinti, kad gausesnio ir aktyvesnio Europos piliečių dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese idealui įgyvendinti būtų teikiami būtini finansiniai, žmogiškieji, administraciniai ir kiti ištekliai. |
| --- | --- |

17.

Remia ir aktyviai prisidės prie siekio užtikrinti, kad gausesnio ir aktyvesnio Europos piliečių dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese idealui įgyvendinti būtų teikiami būtini finansiniai, žmogiškieji, administraciniai ir kiti ištekliai.

Mokymosi partnerystė

| 18. | Pažymi, kad tinkamai organizuotas suaugusiųjų mokymas gali aktyviai prisidėti prie integracijos. Tai imigrantų integracijos į naują gyvenamąją šalį būdas, kuris nuolatiniams gyventojams suteikia galimybę pažinti naujas kultūras ir išmokti naujų kalbų; |
| --- | --- |

18.

Pažymi, kad tinkamai organizuotas suaugusiųjų mokymas gali aktyviai prisidėti prie integracijos. Tai imigrantų integracijos į naują gyvenamąją šalį būdas, kuris nuolatiniams gyventojams suteikia galimybę pažinti naujas kultūras ir išmokti naujų kalbų;

| 19. | Pritaria Komunikate nuolat pasirodančiai minčiai, kad partnerystė yra labai svarbus įkvepiantis principas, ir kad svarbu, jog visuomenė ir individas nuolat dalyvautų suaugusiųjų mokymosi procese. Mokymosi partnerystė — tai simbiozinis procesas, apie kurį kalbama įvairiausiuose suaugusiųjų mokymuisi skirtuose pedagoginiuose komentaruose, skelbiamuose visoje Europoje. |
| --- | --- |

19.

Pritaria Komunikate nuolat pasirodančiai minčiai, kad partnerystė yra labai svarbus įkvepiantis principas, ir kad svarbu, jog visuomenė ir individas nuolat dalyvautų suaugusiųjų mokymosi procese. Mokymosi partnerystė — tai simbiozinis procesas, apie kurį kalbama įvairiausiuose suaugusiųjų mokymuisi skirtuose pedagoginiuose komentaruose, skelbiamuose visoje Europoje.

| 20. | Pabrėžia, kad mokymosi partnerystės principo laikymasis:






  — | turi didelę motyvacinę vertę atskiriems besimokantiesiems ir besimokančiųjų grupėms; |
| --- | --- | --- |

20.

Pabrėžia, kad mokymosi partnerystės principo laikymasis:

—

turi didelę motyvacinę vertę atskiriems besimokantiesiems ir besimokančiųjų grupėms;

| — | suteikia tvirtą pagrindą vienodai gerbti visus suinteresuotus subjektus; |
| --- | --- |

—

suteikia tvirtą pagrindą vienodai gerbti visus suinteresuotus subjektus;

| — | skatina dvipusį bendravimą ir abipusę pagarbą; |
| --- | --- |

—

skatina dvipusį bendravimą ir abipusę pagarbą;

| — | prisideda prie suaugusiųjų mokymosi proceso profesionalizavimo, ir |
| --- | --- |

—

prisideda prie suaugusiųjų mokymosi proceso profesionalizavimo, ir

| — | yra lemiamas veiksnys skatinant gausiau ir giliau dalyvauti atskirtyje atsidūrusius asmenis ir grupes. |
| --- | --- |

—

yra lemiamas veiksnys skatinant gausiau ir giliau dalyvauti atskirtyje atsidūrusius asmenis ir grupes.

| 21. | Mano, kad mokymosi partnerystės įnašas į būsimą suaugusiųjų mokymąsi Europoje yra labai vertingas, ir siūlo Komisijai veiksmus planuoti pasirenkant tinkamus principus ir tikslus ir jų laikantis; kad išnagrinėjus dabartinius suaugusiųjų mokymosi Europoje procesus būtų nustatyti geros partnerystės praktikos pavyzdžiai ir šie duomenys būtų įtraukti į mokymosi medžiagą; kad atitinkamos kiekybinių ir kokybinių vertinimų procedūros būtų bendrai kuriamos ir bendrai vystomos. |
| --- | --- |

21.

Mano, kad mokymosi partnerystės įnašas į būsimą suaugusiųjų mokymąsi Europoje yra labai vertingas, ir siūlo Komisijai veiksmus planuoti pasirenkant tinkamus principus ir tikslus ir jų laikantis; kad išnagrinėjus dabartinius suaugusiųjų mokymosi Europoje procesus būtų nustatyti geros partnerystės praktikos pavyzdžiai ir šie duomenys būtų įtraukti į mokymosi medžiagą; kad atitinkamos kiekybinių ir kokybinių vertinimų procedūros būtų bendrai kuriamos ir bendrai vystomos.

| 22. | Mano, kad šis pažangą skatinantis „pakopų procesas“ galėtų tapti ilgalaikiu Europos suaugusiųjų mokymosi bruožu. Tai atitinka pagrindinius ES tikslus ir patvirtina vietos ir regionų suinteresuotų subjektų vaidmenį ir naudą, kurią jie gali suteikti visam procesui. |
| --- | --- |

22.

Mano, kad šis pažangą skatinantis „pakopų procesas“ galėtų tapti ilgalaikiu Europos suaugusiųjų mokymosi bruožu. Tai atitinka pagrindinius ES tikslus ir patvirtina vietos ir regionų suinteresuotų subjektų vaidmenį ir naudą, kurią jie gali suteikti visam procesui.

Dalyvavimas (nedalyvavimas) suaugusiųjų mokymosi procese

| 23. | Teigiamai vertina tai, kad Komunikate parodyta, kaip svarbu, jog visi Europos piliečiai, ypač tiksliniai nedalyvaujantys (mažai dalyvaujantys arba atskirtyje atsidūrę) asmenys ir grupės, pvz., mažai raštingi žmonės, vyresnio amžiaus žmonės, socialiai atskirtos grupės, neįgalieji, nebaigusieji mokyklos, žemos kvalifikacijos, vyresnio amžiaus darbuotojai, migrantai ir t. t., gausiau ir kokybiškiau dalyvautų mokymosi visą gyvenimą procese. |
| --- | --- |

23.

Teigiamai vertina tai, kad Komunikate parodyta, kaip svarbu, jog visi Europos piliečiai, ypač tiksliniai nedalyvaujantys (mažai dalyvaujantys arba atskirtyje atsidūrę) asmenys ir grupės, pvz., mažai raštingi žmonės, vyresnio amžiaus žmonės, socialiai atskirtos grupės, neįgalieji, nebaigusieji mokyklos, žemos kvalifikacijos, vyresnio amžiaus darbuotojai, migrantai ir t. t., gausiau ir kokybiškiau dalyvautų mokymosi visą gyvenimą procese.

| 24. | Šiuo požiūriu pripažįsta, kad pašalinimas iš mokymosi proceso ir nedalyvavimas mokymosi procese — tai didelis pirmas žingsnis link visuomenės užribio ateityje, po kurio dažnai išryškėja būdinga atskirtis užimtumo, visuomeninio bei pilietinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. |
| --- | --- |

24.

Šiuo požiūriu pripažįsta, kad pašalinimas iš mokymosi proceso ir nedalyvavimas mokymosi procese — tai didelis pirmas žingsnis link visuomenės užribio ateityje, po kurio dažnai išryškėja būdinga atskirtis užimtumo, visuomeninio bei pilietinio ir kultūrinio gyvenimo srityse.

| 25. | Pritaria teiginiui, kad siekiant ištaisyti suaugusiųjų mokymui būdingu tapusį nepakankamą atstovavimą įvairiems asmenims ir grupėms ir sukurti visiems piliečiams skirtą nuolatinio mokymosi kultūrą, būtina vadovautis kompleksiškumo principu. |
| --- | --- |

25.

Pritaria teiginiui, kad siekiant ištaisyti suaugusiųjų mokymui būdingu tapusį nepakankamą atstovavimą įvairiems asmenims ir grupėms ir sukurti visiems piliečiams skirtą nuolatinio mokymosi kultūrą, būtina vadovautis kompleksiškumo principu.

| 26. | Be to, mano, kad tai nėra paprastas, bevertis ar greitai įveikiamas iššūkis, tai geriausia laikyti viena iš asmeninių ir socialinių edukacinių pastangų panaudojimo ir įsipareigojimo formų, kurią reikia įtvirtinti asmens, profesijos, vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

26.

Be to, mano, kad tai nėra paprastas, bevertis ar greitai įveikiamas iššūkis, tai geriausia laikyti viena iš asmeninių ir socialinių edukacinių pastangų panaudojimo ir įsipareigojimo formų, kurią reikia įtvirtinti asmens, profesijos, vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu.

| 27. | Norėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninio lygmens paslaugų teikėjai ir suinteresuoti subjektai visais etapais dalyvautų kaip partneriai, ypač formuojant politiką, valdymo struktūrose ir įgyvendinimo sistemose, nes atsakomybė už suaugusiųjų švietimo sistemų įgyvendinimą daugelyje valstybių narių patikėta regionų ir vietos lygmens subjektams; gerai matomas vietos (regionų) lygmens atsidavimas siekiant kelti profesinę kvalifikaciją, didinti bendruomenės integraciją, piliečių raštingumą, kultūrinę integraciją, prisitaikymą prie besikeičiančių visuomeninių ir asmeninių aplinkybių. |
| --- | --- |

27.

Norėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninio lygmens paslaugų teikėjai ir suinteresuoti subjektai visais etapais dalyvautų kaip partneriai, ypač formuojant politiką, valdymo struktūrose ir įgyvendinimo sistemose, nes atsakomybė už suaugusiųjų švietimo sistemų įgyvendinimą daugelyje valstybių narių patikėta regionų ir vietos lygmens subjektams; gerai matomas vietos (regionų) lygmens atsidavimas siekiant kelti profesinę kvalifikaciją, didinti bendruomenės integraciją, piliečių raštingumą, kultūrinę integraciją, prisitaikymą prie besikeičiančių visuomeninių ir asmeninių aplinkybių.

| 28. | Ragina socialinius partnerius užtikrinti, kad sudarant kolektyvines sutartis būtų atsižvelgiama į suaugusiųjų mokymosi poreikius. |
| --- | --- |

28.

Ragina socialinius partnerius užtikrinti, kad sudarant kolektyvines sutartis būtų atsižvelgiama į suaugusiųjų mokymosi poreikius.

| 29. | Pažymi, kad organizuojant suaugusiųjų mokymą taip pat reikia atsižvelgti į lyčių lygybę. Nors yra regionų, kuriuose reikėtų daugiau dėmesio skirti moterims, daugelyje šalių būtent vyrai daug rečiau dalyvauja suaugusiųjų mokyme, ypač kalbant apie Bendrijos vystymo programas. |
| --- | --- |

29.

Pažymi, kad organizuojant suaugusiųjų mokymą taip pat reikia atsižvelgti į lyčių lygybę. Nors yra regionų, kuriuose reikėtų daugiau dėmesio skirti moterims, daugelyje šalių būtent vyrai daug rečiau dalyvauja suaugusiųjų mokyme, ypač kalbant apie Bendrijos vystymo programas.

Veiksmingas suaugusiųjų mokymosi sektorius: politika

| 30. | Pritaria Europos Komisijos požiūriui, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms labai reikia kartu su kitais suinteresuotais subjektais dalyvauti konstruktyviose, simbiozinėse suaugusiųjų mokymosi iniciatyvose, siekiant mokymosi galimybių tam tikriems rizikos asmenims ir rizikos grupėms ir galimybių mokyti tuos asmenis ir grupes. |
| --- | --- |

30.

Pritaria Europos Komisijos požiūriui, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms labai reikia kartu su kitais suinteresuotais subjektais dalyvauti konstruktyviose, simbiozinėse suaugusiųjų mokymosi iniciatyvose, siekiant mokymosi galimybių tam tikriems rizikos asmenims ir rizikos grupėms ir galimybių mokyti tuos asmenis ir grupes.

| 31. | Pabrėžia, kad suaugusiųjų mokymasis yra svarbi priemonė, padedanti sujungti įvairias politikos sritis vietos ir regionų lygiu, pavyzdžiui, susieti švietimo, socialinius, darbo rinkos, augimo ir integracijos aspektus, |
| --- | --- |

31.

Pabrėžia, kad suaugusiųjų mokymasis yra svarbi priemonė, padedanti sujungti įvairias politikos sritis vietos ir regionų lygiu, pavyzdžiui, susieti švietimo, socialinius, darbo rinkos, augimo ir integracijos aspektus,

| 32. | Pritaria, kad mokymasis darbo vietoje suteikia labai geras ir iš anksto paruoštas sąlygas tokioms iniciatyvoms, galinčioms pagerinti asmeninį ir organizacinį mokymąsi, įgūdžių ugdymą, paskatinti mokymosi organizacijų augimą ir sukurti nuolatinio mokymosi aplinką, užtikrinti, kad įvairiuose lygmenyse būtų parengtos ir įgyvendintos veiksmingos pokyčių valdymo strategijos; |
| --- | --- |

32.

Pritaria, kad mokymasis darbo vietoje suteikia labai geras ir iš anksto paruoštas sąlygas tokioms iniciatyvoms, galinčioms pagerinti asmeninį ir organizacinį mokymąsi, įgūdžių ugdymą, paskatinti mokymosi organizacijų augimą ir sukurti nuolatinio mokymosi aplinką, užtikrinti, kad įvairiuose lygmenyse būtų parengtos ir įgyvendintos veiksmingos pokyčių valdymo strategijos;

| 33. | Be to, mano, kad darbo vieta yra puiki aplinka keistis nuomonėmis, kurioje jau yra potencialūs suaugusiųjų mokymosi dalyviai, ir kad veiksmams, kurie reikalingi skatinti mokymąsi darbo vietoje, įtakos turės įvairūs kintamieji (1). |
| --- | --- |

33.

Be to, mano, kad darbo vieta yra puiki aplinka keistis nuomonėmis, kurioje jau yra potencialūs suaugusiųjų mokymosi dalyviai, ir kad veiksmams, kurie reikalingi skatinti mokymąsi darbo vietoje, įtakos turės įvairūs kintamieji (1).

Veiksmingas suaugusiųjų mokymosi sektorius: moksliniai tyrimai

| 34. | Sutinka su Veiksmų plane aprašyta konsultavimosi proceso metu išsakyta nuomone, kad „palyginti su kitomis mokymosi sritimis, suaugusiųjų mokymosi sektoriaus reikšmė ir nauda nėra pakankamai ištirta ir aptarta, apie ją nėra pakankamai skelbiama“, ir mano, kad kompleksinis ir kryptingas mokslinių tyrimų procesas galėtų nukreipti reikiama linkme Komunikate dėl suaugusiųjų mokymosi iškeltų penkių pagrindinių idėjų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

34.

Sutinka su Veiksmų plane aprašyta konsultavimosi proceso metu išsakyta nuomone, kad „palyginti su kitomis mokymosi sritimis, suaugusiųjų mokymosi sektoriaus reikšmė ir nauda nėra pakankamai ištirta ir aptarta, apie ją nėra pakankamai skelbiama“, ir mano, kad kompleksinis ir kryptingas mokslinių tyrimų procesas galėtų nukreipti reikiama linkme Komunikate dėl suaugusiųjų mokymosi iškeltų penkių pagrindinių idėjų įgyvendinimą.

| 35. | Teigiamai vertina kokybiškų, koncentruotų mokslinių tyrimų naudą, kurią jie duos Veiksmų plano tikslų įgyvendinimui, nes mano, kad mokymosi, supratimo ir medžiagos „grįžtamojo ryšio ciklas“, kuriame dalyvautų visi suinteresuoti subjektai, sutvirtintų veiksmingo ir efektyvaus suaugusiųjų mokymosi įgyvendinimo pagrindą. |
| --- | --- |

35.

Teigiamai vertina kokybiškų, koncentruotų mokslinių tyrimų naudą, kurią jie duos Veiksmų plano tikslų įgyvendinimui, nes mano, kad mokymosi, supratimo ir medžiagos „grįžtamojo ryšio ciklas“, kuriame dalyvautų visi suinteresuoti subjektai, sutvirtintų veiksmingo ir efektyvaus suaugusiųjų mokymosi įgyvendinimo pagrindą.

| 36. | Taip pat mano, kad geresnė europinė patiems dalyviams skirta mokslinė analizė leistų atsisakyti kitų sistemų, ypač JAV, palyginamųjų duomenų ir analizės, siekiant tinkamai spręsti dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese klausimą Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

36.

Taip pat mano, kad geresnė europinė patiems dalyviams skirta mokslinė analizė leistų atsisakyti kitų sistemų, ypač JAV, palyginamųjų duomenų ir analizės, siekiant tinkamai spręsti dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese klausimą Europos Sąjungoje.

| 37. | Siūlo, kad siekiant geriau orientuoti įvairių Veiksmų plano dalių įgyvendinimą, reikėtų atlikti „grįžtamojo ryšio ciklo“ principu pagrįstą tyrimą šiais klausimais: galimų veiksnių, darančių įtaką dalyvavimui (nedalyvavimui) Europos suaugusiųjų mokymosi procese nustatymas ir vaidmuo, įskaitant bendruosius kontekstinius ir socialinės aplinkos veiksnius, susijusius elgsenos (situacinius) veiksnius ir susijusias asmenines pažiūras ir nuostatas. Europos besimokančiųjų motyvacinis orientavimas, mokymosi stilius ir požiūris į suaugusiųjų mokymąsi, investicijų į dalyvavimą suaugusiųjų mokymosi procese (finansinių, asmeninių, bendruomenės, regionų, profesinių ir pan.) nauda ir mažai dalyvaujančių Europos tikslinių grupių nuomonės ir požiūris (supratimas), oficialaus suaugusiųjų mokymosi procese dalyvaujančių mokytojų specializacija, jų bazinis išsilavinimas bei nuolatinis mokymas. |
| --- | --- |

37.

Siūlo, kad siekiant geriau orientuoti įvairių Veiksmų plano dalių įgyvendinimą, reikėtų atlikti „grįžtamojo ryšio ciklo“ principu pagrįstą tyrimą šiais klausimais: galimų veiksnių, darančių įtaką dalyvavimui (nedalyvavimui) Europos suaugusiųjų mokymosi procese nustatymas ir vaidmuo, įskaitant bendruosius kontekstinius ir socialinės aplinkos veiksnius, susijusius elgsenos (situacinius) veiksnius ir susijusias asmenines pažiūras ir nuostatas. Europos besimokančiųjų motyvacinis orientavimas, mokymosi stilius ir požiūris į suaugusiųjų mokymąsi, investicijų į dalyvavimą suaugusiųjų mokymosi procese (finansinių, asmeninių, bendruomenės, regionų, profesinių ir pan.) nauda ir mažai dalyvaujančių Europos tikslinių grupių nuomonės ir požiūris (supratimas), oficialaus suaugusiųjų mokymosi procese dalyvaujančių mokytojų specializacija, jų bazinis išsilavinimas bei nuolatinis mokymas.

Veiksmingas suaugusiųjų mokymosi sektorius: valdymas

| 38. | Pažymi, kad su Komunikatu susijęs konsultavimosi procesas leido nustatyti, koks svarbus suaugusiųjų mokymuisi yra geras valdymas, kuriam be kita ko būdingas dėmesys besimokančiam suaugusiajam; naujoviškas požiūris į mokymąsi; tinkama mokymosi poreikių analizė; planavimas vietos ir regionų lygmeniu bei būtinybė planuoti ir laikytis sistemingumo visais lygmenimis ir visose suaugusiųjų mokymosi, tiek formaliojo, tiek savaiminio, srityse. |
| --- | --- |

38.

Pažymi, kad su Komunikatu susijęs konsultavimosi procesas leido nustatyti, koks svarbus suaugusiųjų mokymuisi yra geras valdymas, kuriam be kita ko būdingas dėmesys besimokančiam suaugusiajam; naujoviškas požiūris į mokymąsi; tinkama mokymosi poreikių analizė; planavimas vietos ir regionų lygmeniu bei būtinybė planuoti ir laikytis sistemingumo visais lygmenimis ir visose suaugusiųjų mokymosi, tiek formaliojo, tiek savaiminio, srityse.

| 39. | Teigiamai vertina tai, jog valdymo srityje besimokančiam suaugusiajam teikiama didelė svarba ir pritardamas atkreipia dėmesį į tai, jog vertinamas vietos ir regionų indėlis į suaugusiųjų mokymosi partnerystės sistemą. |
| --- | --- |

39.

Teigiamai vertina tai, jog valdymo srityje besimokančiam suaugusiajam teikiama didelė svarba ir pritardamas atkreipia dėmesį į tai, jog vertinamas vietos ir regionų indėlis į suaugusiųjų mokymosi partnerystės sistemą.

Veiksmingas suaugusiųjų mokymosi sektorius: įgyvendinimas

| 40. | Sutinka, kad svarbiausias dalykas suaugusiųjų mokymuisi padidėjusioje 27 valstybių narių Europos Sąjungoje yra „suteikti paslaugą“, kuria tuo pat metu būtų atsižvelgta į besimokančių suaugusiųjų motyvaciją, interesus, poreikius ir pasikeitusius (besikeičiančius) darbo rinkos poreikius, visuomenės reikalavimus ir tarpusavyje susijusiais veiksmais stengtis kompensuoti ir įveikti įvairialypes kliūtis dalyvavimui. |
| --- | --- |

40.

Sutinka, kad svarbiausias dalykas suaugusiųjų mokymuisi padidėjusioje 27 valstybių narių Europos Sąjungoje yra „suteikti paslaugą“, kuria tuo pat metu būtų atsižvelgta į besimokančių suaugusiųjų motyvaciją, interesus, poreikius ir pasikeitusius (besikeičiančius) darbo rinkos poreikius, visuomenės reikalavimus ir tarpusavyje susijusiais veiksmais stengtis kompensuoti ir įveikti įvairialypes kliūtis dalyvavimui.

| 41. | Pabrėžia, kad veiksmingas bendradarbiavimas su vidurinėmis mokyklomis yra ne tik nebrangi mokymo organizavimo galimybė, bet ir svarbus jaunimo supažindinimo su suaugusiųjų mokymu būdas. Taip jaunuoliai labai anksti sužino apie suaugusiųjų mokymo centrus ir prireikus gali patys veiksmingai pasinaudoti tokiais centrais savo poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

41.

Pabrėžia, kad veiksmingas bendradarbiavimas su vidurinėmis mokyklomis yra ne tik nebrangi mokymo organizavimo galimybė, bet ir svarbus jaunimo supažindinimo su suaugusiųjų mokymu būdas. Taip jaunuoliai labai anksti sužino apie suaugusiųjų mokymo centrus ir prireikus gali patys veiksmingai pasinaudoti tokiais centrais savo poreikiams patenkinti.

| 42. | mano, kad, sutelkus jaunimui ir suaugusiųjų švietimui ir mokymui skirtus išteklius, galima visapusiškai ir lanksčiai patenkinti besikeičiantį darbo jėgos poreikį įmonėse, specifinius suaugusiųjų mokymosi reikalavimus, kvalifikuotų mokytojų paklausą ir pagerinti švietimo sistemos ekonominį efektyvumą; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, sutelkus jaunimui ir suaugusiųjų švietimui ir mokymui skirtus išteklius, galima visapusiškai ir lanksčiai patenkinti besikeičiantį darbo jėgos poreikį įmonėse, specifinius suaugusiųjų mokymosi reikalavimus, kvalifikuotų mokytojų paklausą ir pagerinti švietimo sistemos ekonominį efektyvumą;

| 43. | Pritaria daugybei konsultavimosi procese pasiūlytų priemonių, susijusių su dalyvavimu suaugusiųjų mokymosi procese, nes jos atskleidžia tarptautinę gerąją patirtį, ir siūlo:






  — | iniciatyvą „Suaugusiųjų pagrindiniai įgūdžiai bendruomenėje ir darbo vietoje“ (angl. Community-Workplace Adult Basic Skills (CWABS)), kad suaugusiųjų mokymuisi būtų galima geriau panaudoti bendruomenės ir darbo vietos aplinką; |
| --- | --- | --- |

43.

Pritaria daugybei konsultavimosi procese pasiūlytų priemonių, susijusių su dalyvavimu suaugusiųjų mokymosi procese, nes jos atskleidžia tarptautinę gerąją patirtį, ir siūlo:

—

iniciatyvą „Suaugusiųjų pagrindiniai įgūdžiai bendruomenėje ir darbo vietoje“ (angl. Community-Workplace Adult Basic Skills (CWABS)), kad suaugusiųjų mokymuisi būtų galima geriau panaudoti bendruomenės ir darbo vietos aplinką;

| — | paramą suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų ir skatintojų (konsultantų) vietos ir regioniniam Europos tinklui; |
| --- | --- |

—

paramą suaugusiųjų mokymosi paslaugų teikėjų ir skatintojų (konsultantų) vietos ir regioniniam Europos tinklui;

| — | suteikti daugiau galimybių siekti aukštojo mokslo, sudarant sąlygas įgyti aukštesnės pakopos išsilavinimą, pasitelkiant naujoviškas priemones padėti besimokančiajam mokytis visą ar ne visą darbo dieną. |
| --- | --- |

—

suteikti daugiau galimybių siekti aukštojo mokslo, sudarant sąlygas įgyti aukštesnės pakopos išsilavinimą, pasitelkiant naujoviškas priemones padėti besimokančiajam mokytis visą ar ne visą darbo dieną.

| 44. | Apgailestauja, kad nors Europos Komisija ir ragina užtikrinti pakankamas investicijas į suaugusiųjų mokymąsi ir geresnę suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną, šiuo metu abu sektoriai — viešasis ir privatus — šią sritį finansuoja nepakankamai. |
| --- | --- |

44.

Apgailestauja, kad nors Europos Komisija ir ragina užtikrinti pakankamas investicijas į suaugusiųjų mokymąsi ir geresnę suaugusiųjų mokymosi sektoriaus stebėseną, šiuo metu abu sektoriai — viešasis ir privatus — šią sritį finansuoja nepakankamai.

| 45. | Ragina geriau finansuoti esamas ir būsimas programas siekiant ir toliau užtikrinti galimą jų poveikį suaugusiųjų mokymosi sektoriuje. |
| --- | --- |

45.

Ragina geriau finansuoti esamas ir būsimas programas siekiant ir toliau užtikrinti galimą jų poveikį suaugusiųjų mokymosi sektoriuje.

VEIKSMŲ PLANAS

Analizuoti valstybių narių reformų visuose švietimo ir mokymo sektoriuose poveikį suaugusiųjų mokymuisi

| 46. | Pažymi, kad suaugusiųjų mokymasis yra glaudžiai susijęs su kitais (gerai išvystytais) švietimo proceso sektoriais, o dalyvavimas formaliojo (savaiminio) suaugusių mokymosi procese sudaro sąlygas asmeniniam tobulėjimui, t. y. suteikia galimybę duoti visuomenei papildomą naudą. |
| --- | --- |

46.

Pažymi, kad suaugusiųjų mokymasis yra glaudžiai susijęs su kitais (gerai išvystytais) švietimo proceso sektoriais, o dalyvavimas formaliojo (savaiminio) suaugusių mokymosi procese sudaro sąlygas asmeniniam tobulėjimui, t. y. suteikia galimybę duoti visuomenei papildomą naudą.

| 47. | Teigiamai vertina Nacionalinės kvalifikacijų sąrangos (NKS) vystymąsi ir suaugusiųjų mokymosi sektoriaus integravimą į švietimo politiką ir mano, kad koncentruota tokių tendencijų analizė Veiksmų plane suteiks nuoseklumo suaugusiųjų mokymuisi Europoje ir pagerins šios švietimo rūšies padėtį. |
| --- | --- |

47.

Teigiamai vertina Nacionalinės kvalifikacijų sąrangos (NKS) vystymąsi ir suaugusiųjų mokymosi sektoriaus integravimą į švietimo politiką ir mano, kad koncentruota tokių tendencijų analizė Veiksmų plane suteiks nuoseklumo suaugusiųjų mokymuisi Europoje ir pagerins šios švietimo rūšies padėtį.

Gerinti suaugusiųjų mokymosi sektoriaus paslaugų kokybę

| 48. | Pripažįsta, jog svarbu didinti suaugusiųjų mokymosi srityje dirbančių žmonių profesionalumą, įskaitant nuolatinio mokymosi, būdingo suaugusiųjų mokymuisi, galimybę. Šie darbuotojai daugeliui besimokančių suaugusiųjų yra pirmasis kontaktas ir suteikia jiems mokymosi akstiną, taigi jų mokymo kokybė, paslaugos ir mokymo metodika yra ypač svarbūs, jeigu norime, kad skambūs žodžiai apie Europos gausesnio ir kokybiškesnio dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese politiką taptų darbais, skatinančiais šios srities augimą. |
| --- | --- |

48.

Pripažįsta, jog svarbu didinti suaugusiųjų mokymosi srityje dirbančių žmonių profesionalumą, įskaitant nuolatinio mokymosi, būdingo suaugusiųjų mokymuisi, galimybę. Šie darbuotojai daugeliui besimokančių suaugusiųjų yra pirmasis kontaktas ir suteikia jiems mokymosi akstiną, taigi jų mokymo kokybė, paslaugos ir mokymo metodika yra ypač svarbūs, jeigu norime, kad skambūs žodžiai apie Europos gausesnio ir kokybiškesnio dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi procese politiką taptų darbais, skatinančiais šios srities augimą.

| 49. | mano, kad mokymo personalui žinios apie profesinę darbuotojų aplinką turi būti suteikiamos bendraujant ir lanksčiai bendradarbiaujant su dirbančiaisiais. |
| --- | --- |

49.

mano, kad mokymo personalui žinios apie profesinę darbuotojų aplinką turi būti suteikiamos bendraujant ir lanksčiai bendradarbiaujant su dirbančiaisiais.

| 50. | Susidomėjęs laukia, kokie Europos geriausios praktikos pavyzdžiai bus nustatyti netrukus pasirodysiančiame tyrime Adult learning professions („Su suaugusiųjų mokymusi susijusios profesijos Europoje“), kuris taps nuosekliu pagrindu profesinei raidai. Teigiamai vertina tai, jog suinteresuotų subjektų ir prisidedančiųjų prie suaugusiųjų mokymosi sąrašas yra labai išsamus. |
| --- | --- |

50.

Susidomėjęs laukia, kokie Europos geriausios praktikos pavyzdžiai bus nustatyti netrukus pasirodysiančiame tyrime Adult learning professions („Su suaugusiųjų mokymusi susijusios profesijos Europoje“), kuris taps nuosekliu pagrindu profesinei raidai. Teigiamai vertina tai, jog suinteresuotų subjektų ir prisidedančiųjų prie suaugusiųjų mokymosi sąrašas yra labai išsamus.

Teikti suaugusiesiems daugiau galimybių „pakilti laipteliu aukščiau“, t. y. įgyti bent viena pakopa aukštesnę kvalifikaciją

| 51. | Mano, kad ši „vieno aukštesnio laiptelio“ priemonė turėtų tikrai teigiamą poveikį suaugusiųjų motyvacijai ir tolesniam besimokančiųjų mokymuisi visą gyvenimą. Ši priemonė be kita ko sprendžia besikeičiančių Europos demografinių modelių problemą, nes ketinama aktyviai įsiklausyti į „pačių besimokančiųjų balsą“ ir atkreipiamas dėmesys į kokybišką suaugusiųjų mokymosi informaciją, konsultacines paslaugas ir išteklius. Daugeliui besimokančių suaugusiųjų svarbus veiksnys yra savęs pripažinimo jausmas ir su formaliojo ar savaiminio mokymosi sėkme susijusi gerovė. |
| --- | --- |

51.

Mano, kad ši „vieno aukštesnio laiptelio“ priemonė turėtų tikrai teigiamą poveikį suaugusiųjų motyvacijai ir tolesniam besimokančiųjų mokymuisi visą gyvenimą. Ši priemonė be kita ko sprendžia besikeičiančių Europos demografinių modelių problemą, nes ketinama aktyviai įsiklausyti į „pačių besimokančiųjų balsą“ ir atkreipiamas dėmesys į kokybišką suaugusiųjų mokymosi informaciją, konsultacines paslaugas ir išteklius. Daugeliui besimokančių suaugusiųjų svarbus veiksnys yra savęs pripažinimo jausmas ir su formaliojo ar savaiminio mokymosi sėkme susijusi gerovė.

| 52. | Mano, kad Veiksmų planas konstruktyviai prisidėtų prie tikslinėms grupėms skirtų geros praktikos projektų kūrimo, labiau būtų vertinami įvairių projektų, pvz., Grundtvig projekto, rezultatai, ir siūlo geriau pasinaudoti žiniasklaida skatinant suaugusiųjų mokymosi programų prieinamumą ir tinkamumą, ypač sunkiai pasiekiamoms grupėms. |
| --- | --- |

52.

Mano, kad Veiksmų planas konstruktyviai prisidėtų prie tikslinėms grupėms skirtų geros praktikos projektų kūrimo, labiau būtų vertinami įvairių projektų, pvz., Grundtvig projekto, rezultatai, ir siūlo geriau pasinaudoti žiniasklaida skatinant suaugusiųjų mokymosi programų prieinamumą ir tinkamumą, ypač sunkiai pasiekiamoms grupėms.

Paspartinti socialiai remtinų grupių neformaliojo ir savaiminio mokymosi vertinimą ir pripažinimą

| 53. | Pabrėžia, kad besimokančių suaugusiųjų skaičiaus didinimas, stengiantis įtraukti kuo daugiau žmonių ir sudaryti geras sąlygas asmeniniam tobulėjimui, pats savaime reiškia, jog pripažįstami ir patvirtinami įvairūs visų Europos piliečių sugebėjimai, intelektas, įgūdžiai, visuomeniniai ir asmeniniai gebėjimai, patirtis ir pan. Taigi besimokantys suaugusieji į mokymosi vietą ateina turėdami puikų pagrindą. Svarbu suteikti tokias mokymosi visą gyvenimą galimybes, kad besimokantieji galėtų įgyti naujų žinių, gebėjimų ir nuostatų savo aplinkoje, o jų forma būtų pritaikyta kiekvienam individualiai. |
| --- | --- |

53.

Pabrėžia, kad besimokančių suaugusiųjų skaičiaus didinimas, stengiantis įtraukti kuo daugiau žmonių ir sudaryti geras sąlygas asmeniniam tobulėjimui, pats savaime reiškia, jog pripažįstami ir patvirtinami įvairūs visų Europos piliečių sugebėjimai, intelektas, įgūdžiai, visuomeniniai ir asmeniniai gebėjimai, patirtis ir pan. Taigi besimokantys suaugusieji į mokymosi vietą ateina turėdami puikų pagrindą. Svarbu suteikti tokias mokymosi visą gyvenimą galimybes, kad besimokantieji galėtų įgyti naujų žinių, gebėjimų ir nuostatų savo aplinkoje, o jų forma būtų pritaikyta kiekvienam individualiai.

| 54. | Teigiamai vertina Veiksmų plane pateiktus pasiūlymus, pvz., nustatyti geriausios neformalaus ir savaiminio mokymosi pripažinimo ir įteisinimo praktikos pavyzdžius, pabrėžiamą mokymąsi bendradarbiaujant ir universalios mokymosi medžiagos bendrą kūrimą, nes šis pripažinimas ir įteisinimas duos konstruktyvios ir motyvuojančios naudos sektoriui, o ypač pačiam besimokančiam suaugusiajam. Todėl įteisinimas turėtų būti veiksmingai vykdomas vietos ir regionų lygiu įtraukiant įvairias profesines sritis tiek į gebėjimų ugdymo, tiek į įteisinimo procesus. |
| --- | --- |

54.

Teigiamai vertina Veiksmų plane pateiktus pasiūlymus, pvz., nustatyti geriausios neformalaus ir savaiminio mokymosi pripažinimo ir įteisinimo praktikos pavyzdžius, pabrėžiamą mokymąsi bendradarbiaujant ir universalios mokymosi medžiagos bendrą kūrimą, nes šis pripažinimas ir įteisinimas duos konstruktyvios ir motyvuojančios naudos sektoriui, o ypač pačiam besimokančiam suaugusiajam. Todėl įteisinimas turėtų būti veiksmingai vykdomas vietos ir regionų lygiu įtraukiant įvairias profesines sritis tiek į gebėjimų ugdymo, tiek į įteisinimo procesus.

| 55. | Pripažįsta, kad visaapimantis ankstesnio mokslo pripažinimas turėtų būti ypač vertingas plečiant ir gilinant vyresnio amžiaus europiečių dalyvavimą. Mokslinių tyrimų duomenimis, vyresnio amžiaus žmonės nėra Europos mokymosi sistemose matoma grupė, o demografinės tendencijos aiškiai rodo, kad šiai grupei kuo skubiau reikalingas tikslinis ir koncentruotas dėmesys. |
| --- | --- |

55.

Pripažįsta, kad visaapimantis ankstesnio mokslo pripažinimas turėtų būti ypač vertingas plečiant ir gilinant vyresnio amžiaus europiečių dalyvavimą. Mokslinių tyrimų duomenimis, vyresnio amžiaus žmonės nėra Europos mokymosi sistemose matoma grupė, o demografinės tendencijos aiškiai rodo, kad šiai grupei kuo skubiau reikalingas tikslinis ir koncentruotas dėmesys.

| 56. | Mano, kad šios grupės nedalyvavimas (mažas dalyvavimas) turi didelę reikšmę ir pačiai grupei, ir sveikatos, visuomeniniams ir pilietiniams, ekonominiams, kultūriniams, įvairių kartų ir Europos sanglaudos aspektams. Leidinyje „Mokymasis senatvėje“ (angl. Educational Gerontology) skelbiami geri principai ir gerosios patirties pavyzdžiai privalo padėti kurti veiksmingą suaugusiųjų mokymosi partnerystę su šia grupe, pripažinti ir įteisinti jos mokymosi poreikius, siekius, laimėjimus, patirtį, paskatas, mokymosi stilių, lūkesčius ir pan. ir paneigti mitus ir stereotipus apie vyresnio amžiaus suaugusiųjų mokymąsi. |
| --- | --- |

56.

Mano, kad šios grupės nedalyvavimas (mažas dalyvavimas) turi didelę reikšmę ir pačiai grupei, ir sveikatos, visuomeniniams ir pilietiniams, ekonominiams, kultūriniams, įvairių kartų ir Europos sanglaudos aspektams. Leidinyje „Mokymasis senatvėje“ (angl. Educational Gerontology) skelbiami geri principai ir gerosios patirties pavyzdžiai privalo padėti kurti veiksmingą suaugusiųjų mokymosi partnerystę su šia grupe, pripažinti ir įteisinti jos mokymosi poreikius, siekius, laimėjimus, patirtį, paskatas, mokymosi stilių, lūkesčius ir pan. ir paneigti mitus ir stereotipus apie vyresnio amžiaus suaugusiųjų mokymąsi.

| 57. | Ragina bendrai užtikrinti tinkamai finansuojamas ir kokybiškas mokymosi galimybes deramai atsižvelgiant į šios vis svarbesne tampančios suaugusiųjų mokymosi grupės Europoje pažintinį, fizinį, motyvacinį, pasirengimo aspektus ir požiūrį į mokymąsi ir pan. |
| --- | --- |

57.

Ragina bendrai užtikrinti tinkamai finansuojamas ir kokybiškas mokymosi galimybes deramai atsižvelgiant į šios vis svarbesne tampančios suaugusiųjų mokymosi grupės Europoje pažintinį, fizinį, motyvacinį, pasirengimo aspektus ir požiūrį į mokymąsi ir pan.

| 58. | Ketina siekti, kad daugiau žmonių galėtų naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) ir jų įtaka suaugusiųjų mokymosi srityje. |
| --- | --- |

58.

Ketina siekti, kad daugiau žmonių galėtų naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) ir jų įtaka suaugusiųjų mokymosi srityje.

| 59. | Pabrėžia, kad yra daug įrodymų, jog sparti e. mokymosi plėtra Europoje gali paskatinti naują socialinės nelygybės formą, t. y. skaitmeninę atskirtį. Remiantis tyrimų duomenimis, žmonių, turinčių prieigą prie interneto ir juo nuolat (mokantis) besinaudojančių, Europos visuomenėje apskritai daugėja, tačiau įvairiose rizikos grupėse tokių žmonių yra palyginti nedaug. |
| --- | --- |

59.

Pabrėžia, kad yra daug įrodymų, jog sparti e. mokymosi plėtra Europoje gali paskatinti naują socialinės nelygybės formą, t. y. skaitmeninę atskirtį. Remiantis tyrimų duomenimis, žmonių, turinčių prieigą prie interneto ir juo nuolat (mokantis) besinaudojančių, Europos visuomenėje apskritai daugėja, tačiau įvairiose rizikos grupėse tokių žmonių yra palyginti nedaug.

| 60. | Pataria, kad nelygios galimybės naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis, užuot pašalinusios esamas kliūtis, sumažina galimybes dalyvauti suaugusiųjų mokymosi procese. Sąvoka „skaitmeninė atskirtis“ pabrėžia didelius kartų, geografinius, socialinius ir ekonominius, lyčių skirtumus ir lygių galimybių gauti prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų ir jomis naudotis stoką. „Susilieję metodai“, e. mokymosi patirties kokybė, kliūtys dalyvauti e. mokymosi procese ir pan. — visa tai svarbūs veiksmingo ir efektyvaus suaugusiųjų mokymosi Europoje aspektai. Labai svarbu, kad būtų pasinaudota tomis galimybėmis, kurias teikia naujosios technologijos, o vietos ir regionų lygmens infrastruktūra privalo užtikrinti, kad kuo daugiau žmonių jomis pasinaudotų. |
| --- | --- |

60.

Pataria, kad nelygios galimybės naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis, užuot pašalinusios esamas kliūtis, sumažina galimybes dalyvauti suaugusiųjų mokymosi procese. Sąvoka „skaitmeninė atskirtis“ pabrėžia didelius kartų, geografinius, socialinius ir ekonominius, lyčių skirtumus ir lygių galimybių gauti prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų ir jomis naudotis stoką. „Susilieję metodai“, e. mokymosi patirties kokybė, kliūtys dalyvauti e. mokymosi procese ir pan. — visa tai svarbūs veiksmingo ir efektyvaus suaugusiųjų mokymosi Europoje aspektai. Labai svarbu, kad būtų pasinaudota tomis galimybėmis, kurias teikia naujosios technologijos, o vietos ir regionų lygmens infrastruktūra privalo užtikrinti, kad kuo daugiau žmonių jomis pasinaudotų.

Gerinti suaugusiųjų mokymosi sektoriaus paslaugų kokybę

| 61. | Pripažįsta, kad didelis suaugusiųjų mokymosi trūkumas yra nesugebėjimas parodyti šio proceso naudos, o tai turi sunkių pasekmių individui, visuomenei, ekonomikai, politikai, taip pat aprūpinimo ištekliais ir struktūrinių pasekmių. |
| --- | --- |

61.

Pripažįsta, kad didelis suaugusiųjų mokymosi trūkumas yra nesugebėjimas parodyti šio proceso naudos, o tai turi sunkių pasekmių individui, visuomenei, ekonomikai, politikai, taip pat aprūpinimo ištekliais ir struktūrinių pasekmių.

| 62. | Mano, kad suaugusiųjų mokymosi statusas ir vertė asmens, vietos, regionų ir nacionalinio lygmens mąstyme ir veikloje išaugs ne dėl „juodosios dėžės“ veikimo principais pagrįsto kiekybinio įvesties ir išvesties duomenų ir išvadų proceso, bet veikiau todėl, kad bus pasikliaujama moksliniais tyrimais pagrįstu kokybiniu ir „komunikaciniu“ dalyvavimu. Šioje srityje naudinga ieškoti sąlyčio taškų, pagrindinių principų ir pan., taigi šiuo požiūriu sveikintini Komunikate siūlomi veiksmai. |
| --- | --- |

62.

Mano, kad suaugusiųjų mokymosi statusas ir vertė asmens, vietos, regionų ir nacionalinio lygmens mąstyme ir veikloje išaugs ne dėl „juodosios dėžės“ veikimo principais pagrįsto kiekybinio įvesties ir išvesties duomenų ir išvadų proceso, bet veikiau todėl, kad bus pasikliaujama moksliniais tyrimais pagrįstu kokybiniu ir „komunikaciniu“ dalyvavimu. Šioje srityje naudinga ieškoti sąlyčio taškų, pagrindinių principų ir pan., taigi šiuo požiūriu sveikintini Komunikate siūlomi veiksmai.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kintamieji apima: i) tikslinių grupių ankstesnę mokymosi patirtį (supratimą); ii) dalyvių motyvacines orientacijas ir mokymosi stilius; iii) partnerystės mastą ir pobūdį mokymosi forumuose; iv) suaugusiųjų rėmimo sistemų įvairovę ir kokybę; v) formaliojo ir neformaliojo suaugusiųjų mokymosi darbo vietoje įteisinimą ir pripažinimą; vi) suaugusiųjų mokymosi santykį su dalyvių socialiniais ir asmeniniais poreikiais; vii) plataus spektro naujoviškų mokymosi metodų panaudojimą, ypač tokių aspektų kaip bendramokslių mentorystė ir parama, konstruktyvi psichosocialinė mokymosi aplinka ir t. t.

1

---

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/76

---

Regionų komiteto nuomonė — Branduoliai ir branduolių kūrimo politika

(2008/C 257/12)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina Europos Komisiją parengti pagrindų programą, kuri padėtų visoms dalyvaujančioms administravimo institucijoms bendradarbiauti ir užmegzti dalykinius ryšius, bei gaires, kaip įkurti branduolius ir užmegzti tarpusavio, įskaitant ir tarpvalstybinius, ryšius. Branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra laikomas perspektyviu būdu Europos inovaciniams gebėjimams stiprinti ir investuotojams bei novatoriams iš viso pasaulio pritraukti, todėl branduolių organizacijų tarpvalstybinis bendradarbiavimas turėtų vykti net tik Europos, bet ir pasaulio lygiu, kad galutinis tikslas būtų pasaulio lygmens branduolių kūrimas; |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją parengti pagrindų programą, kuri padėtų visoms dalyvaujančioms administravimo institucijoms bendradarbiauti ir užmegzti dalykinius ryšius, bei gaires, kaip įkurti branduolius ir užmegzti tarpusavio, įskaitant ir tarpvalstybinius, ryšius. Branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra laikomas perspektyviu būdu Europos inovaciniams gebėjimams stiprinti ir investuotojams bei novatoriams iš viso pasaulio pritraukti, todėl branduolių organizacijų tarpvalstybinis bendradarbiavimas turėtų vykti net tik Europos, bet ir pasaulio lygiu, kad galutinis tikslas būtų pasaulio lygmens branduolių kūrimas;

| — | mano, kad turėtų būti sukurta bendra strateginė struktūra, vienijanti įvairių subjektų — viešojo valdymo institucijų, universitetų ir įmonių — mokslinius požiūrius, kad būtų galima darniai įgyvendinti tris pirmiau minėtus procesus:






  — | sudaryti galimybes sukurti branduolių steigimui ir plėtotei skatinti būtinas sąlygas, |
| --- | --- | --- |

—

mano, kad turėtų būti sukurta bendra strateginė struktūra, vienijanti įvairių subjektų — viešojo valdymo institucijų, universitetų ir įmonių — mokslinius požiūrius, kad būtų galima darniai įgyvendinti tris pirmiau minėtus procesus:

—

sudaryti galimybes sukurti branduolių steigimui ir plėtotei skatinti būtinas sąlygas,

| — | skatinti branduolių pasiūlytų iniciatyvų įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

skatinti branduolių pasiūlytų iniciatyvų įgyvendinimą,

| — | susieti branduolius tarpusavyje nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų galima bendradarbiauti ir keistis patirtimi; |
| --- | --- |

—

susieti branduolius tarpusavyje nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų galima bendradarbiauti ir keistis patirtimi;

| — | todėl siūlo kuriant bendrą strateginę struktūrą visų pirma sudaryti aukšto lygio ekspertų grupę, kuri išnagrinėtų šį klausimą ir apibrėžtų kriterijų nustatymo ir suderinimo gaires, skirtas Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

—

todėl siūlo kuriant bendrą strateginę struktūrą visų pirma sudaryti aukšto lygio ekspertų grupę, kuri išnagrinėtų šį klausimą ir apibrėžtų kriterijų nustatymo ir suderinimo gaires, skirtas Tarybai ir Komisijai.

| Pranešėjas | : | Antonio González Terol (ES/ELP), Madrido savivaldybės Europos reikalų departamento generalinis direktorius |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Antonio González Terol (ES/ELP), Madrido savivaldybės Europos reikalų departamento generalinis direktorius

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

KADANGI Konkurencijos Taryba 2006 m. gruodžio 4 d. posėdyje nurodė, kad branduoliai yra vienas iš devynių Europos lygio veiksmų inovacijų srityje prioritetų;

KADANGI pirmininkaujanti Slovėnija paragino Regionų komitetą iki birželio mėn. pabaigos parengti nuomonę, kad Europos Komisijos rengiamame komunikate dėl branduolių kūrimo politikos (2008 m. liepos mėn.) būtų atsižvelgta į jo poziciją;

ATSIŽVELGIANT Į TAI, KAD 2008 m. kovo 13–14 d. Briuselyje įvykusios Europos Vadovų Tarybos išvadose teigiama, jog „turėtų būti geriau koordinuojamos pastangos, kuriomis siekiama gerinti bendrąsias sąlygas inovacijoms, pavyzdžiui, stiprinant mokslo bei pramonės sąsajas ir skatinant pasaulinio lygio inovacijų grupių kūrimą ir plėtojant regionų grupes bei tinklus“ ir raginama „sudaryti palankesnes sąlygas novatoriškoms MVĮ aktyviau dalyvauti inovacijų grupėse ir viešuosiuose pirkimuose“;

Bendros pastabos

| 1. | ragina pirmininkausiančią Prancūziją skatinti rengti pranešimus, tyrimus ir politines diskusijas dėl branduolių bei tirti naujas iniciatyvas, kurias būtų galima vystyti pagal Komisijos rengiamą strategiją dėl branduolių kūrimo politikos; |
| --- | --- |

1.

ragina pirmininkausiančią Prancūziją skatinti rengti pranešimus, tyrimus ir politines diskusijas dėl branduolių bei tirti naujas iniciatyvas, kurias būtų galima vystyti pagal Komisijos rengiamą strategiją dėl branduolių kūrimo politikos;

| 2. | sąvoką „branduolys“ supranta kaip viename sektoriuje besispecializuojančių bendrovių, susijusių su konkrečiais tiekėjais ir kitomis tarpusavyje susijusių pramonės šakų įmonėmis, kurios ne tik konkuruoja tarpusavyje, bet ir bendradarbiauja, geografinę koncentraciją. Šis sektorius apima daug pramonės šakų bei abipusius ir naudingus disciplinų ir veiklos sričių mainus. Branduoliai išvysto visą savo potencialą, kai tarpusavio priklausomybę sugeba panaudoti papildomai veiklai vykdyti, sukurti sinergiją, padedančią visam sektoriui augti ir duodančią naudą visiems branduolio dalyviams. Sąvoka „koopeticija“ vartojama verslo strategijai apibūdinti, pirmiausia kai kalbama apie branduolius, kurie vykdo dvejopą politiką — konkuruoja ir bendradarbiauja — kuo labiau didindami konkurencingumą. Branduolio dalyviai turi išsiugdyti abipusį pasitikėjimą, jų tam tikri tikslai ir prioritetai turi būti bendri, kad pasiektų visapusišką koordinavimą įvairiais lygiais; |
| --- | --- |

2.

sąvoką „branduolys“ supranta kaip viename sektoriuje besispecializuojančių bendrovių, susijusių su konkrečiais tiekėjais ir kitomis tarpusavyje susijusių pramonės šakų įmonėmis, kurios ne tik konkuruoja tarpusavyje, bet ir bendradarbiauja, geografinę koncentraciją. Šis sektorius apima daug pramonės šakų bei abipusius ir naudingus disciplinų ir veiklos sričių mainus. Branduoliai išvysto visą savo potencialą, kai tarpusavio priklausomybę sugeba panaudoti papildomai veiklai vykdyti, sukurti sinergiją, padedančią visam sektoriui augti ir duodančią naudą visiems branduolio dalyviams. Sąvoka „koopeticija“ vartojama verslo strategijai apibūdinti, pirmiausia kai kalbama apie branduolius, kurie vykdo dvejopą politiką — konkuruoja ir bendradarbiauja — kuo labiau didindami konkurencingumą. Branduolio dalyviai turi išsiugdyti abipusį pasitikėjimą, jų tam tikri tikslai ir prioritetai turi būti bendri, kad pasiektų visapusišką koordinavimą įvairiais lygiais;

| 3. | pripažįsta, kad Europos Sąjungai sunkiai sekasi idėjas paversti naujais produktais ir paslaugomis ir pripažįsta, kad turi būti priimta nauja viešoji politika, skirta padėti įvairiems socialiniams subjektams užmegzti dalykinius ryšius kuriant, perduodant ir taikant žinias. Kalbant konkrečiau, reikia rasti naujus viešojo valdymo institucijų, universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimo būdus; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad Europos Sąjungai sunkiai sekasi idėjas paversti naujais produktais ir paslaugomis ir pripažįsta, kad turi būti priimta nauja viešoji politika, skirta padėti įvairiems socialiniams subjektams užmegzti dalykinius ryšius kuriant, perduodant ir taikant žinias. Kalbant konkrečiau, reikia rasti naujus viešojo valdymo institucijų, universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimo būdus;

| 4. | mano, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą yra būtinos, bet dabartinis jų lygis nepakankamas. Kad Europoje būtų skatinamos inovacijos, svarbu suvienyti pastangas ir nukreipti investicijas į mokslinių tyrimų požiūriu strategiškai svarbias sritis; |
| --- | --- |

4.

mano, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą yra būtinos, bet dabartinis jų lygis nepakankamas. Kad Europoje būtų skatinamos inovacijos, svarbu suvienyti pastangas ir nukreipti investicijas į mokslinių tyrimų požiūriu strategiškai svarbias sritis;

| 5. | pabrėžia, kad paprasta įmonių geografinė koncentracija dar neužtikrina branduolių — arba tinklo ekonomijos, sinergijos arba didesnio konkurencingumo — atsiradimo. Turi būti pasiekta kritinė masė arba pakankamas gamybos mastas; jeigu tokio masto nepasiekiama, negalima teigti, kad branduoliai yra sukurti. Reikia atsižvelgti į kokybės aspektus ir išorės sąlygas, pirmiausia abipusį įmonių pasitikėjimą ir jų tvirtus tarpusavio santykius, kad bendri veiksmai būtų sėkmingi ir ilgalaikiai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad paprasta įmonių geografinė koncentracija dar neužtikrina branduolių — arba tinklo ekonomijos, sinergijos arba didesnio konkurencingumo — atsiradimo. Turi būti pasiekta kritinė masė arba pakankamas gamybos mastas; jeigu tokio masto nepasiekiama, negalima teigti, kad branduoliai yra sukurti. Reikia atsižvelgti į kokybės aspektus ir išorės sąlygas, pirmiausia abipusį įmonių pasitikėjimą ir jų tvirtus tarpusavio santykius, kad bendri veiksmai būtų sėkmingi ir ilgalaikiai;

| 6. | mano, kad nepakanka statistinių duomenų šiems dviem aspektams įvertinti ir siūlo Europos branduolių observatorijai atlikti tyrimą sąlygų, kurioms esant būtų galima atsižvelgti į šiuos du aspektus, parodančius, ar branduolys yra sukurtas, ar ne; remdamasis patirtimi ir artumu regionams, siūlo savo paramą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad nepakanka statistinių duomenų šiems dviem aspektams įvertinti ir siūlo Europos branduolių observatorijai atlikti tyrimą sąlygų, kurioms esant būtų galima atsižvelgti į šiuos du aspektus, parodančius, ar branduolys yra sukurtas, ar ne; remdamasis patirtimi ir artumu regionams, siūlo savo paramą;

| 7. | sutinka, kad branduoliai yra svarbūs inovacijas skatinantys veiksniai, didinantys pramonės ir paslaugų konkurencingumą ir tvarų vystymą, spartinantys regionų ekonominį vystymąsi kurdami gerovę ir darbo vietas, tvirtindami teritorinę sanglaudą, vieną iš Lisabonos sutartyje ES nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

7.

sutinka, kad branduoliai yra svarbūs inovacijas skatinantys veiksniai, didinantys pramonės ir paslaugų konkurencingumą ir tvarų vystymą, spartinantys regionų ekonominį vystymąsi kurdami gerovę ir darbo vietas, tvirtindami teritorinę sanglaudą, vieną iš Lisabonos sutartyje ES nustatytų tikslų;

| 8. | mano, kad valdžios institucijoms ir privačioms įstaigoms vertėtų skatinti branduolių kūrimą ir padėti jiems išlaikyti pagrindines pozicijas savo sektoriuose; |
| --- | --- |

8.

mano, kad valdžios institucijoms ir privačioms įstaigoms vertėtų skatinti branduolių kūrimą ir padėti jiems išlaikyti pagrindines pozicijas savo sektoriuose;

| 9. | Valstybinis sektorius taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį įveikiant sunkumus, su kuriais susiduria branduolių kūrimo iniciatyvos, būtent:






  — | padėti nustatyti tikslus ir stebėti rezultatus, |
| --- | --- | --- |

9.

Valstybinis sektorius taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį įveikiant sunkumus, su kuriais susiduria branduolių kūrimo iniciatyvos, būtent:

—

padėti nustatyti tikslus ir stebėti rezultatus,

| — | ilgainiui palengvinti branduolių kūrimo iniciatyvos procesą nuo pradžios iki galutinio etapo (kaip nurodyta tolesniame punkte), |
| --- | --- |

—

ilgainiui palengvinti branduolių kūrimo iniciatyvos procesą nuo pradžios iki galutinio etapo (kaip nurodyta tolesniame punkte),

| — | branduolių kūrimo iniciatyvą įtraukti į platesnę politikos darbotvarkę; |
| --- | --- |

—

branduolių kūrimo iniciatyvą įtraukti į platesnę politikos darbotvarkę;

| 10. | taip pat mano, kad valstybiniam sektoriui turėtų būti pavesta sudaryti sąlygas, kurioms esant branduoliai galėtų klestėti, pavyzdžiui:






  — | užtikrinti, aukštos kvalifikacijos žmogiškąjį kapitalą, |
| --- | --- | --- |

10.

taip pat mano, kad valstybiniam sektoriui turėtų būti pavesta sudaryti sąlygas, kurioms esant branduoliai galėtų klestėti, pavyzdžiui:

—

užtikrinti, aukštos kvalifikacijos žmogiškąjį kapitalą,

| — | supaprastinti branduolių sudarymo ir vystymo administracinę tvarką, |
| --- | --- |

—

supaprastinti branduolių sudarymo ir vystymo administracinę tvarką,

| — | skatinti kurti informacijos centrus ir integruotų paslaugų centrus, |
| --- | --- |

—

skatinti kurti informacijos centrus ir integruotų paslaugų centrus,

| — | remti švietimo įstaigų ir branduolių bendradarbiavimą pirmiausia steigiant bendrus specialiuosius mokymo centrus; reikėtų, kad kiekviena valstybė narė turėtų bent po vieną tokį mokymo centrą branduolių kūrimui, |
| --- | --- |

—

remti švietimo įstaigų ir branduolių bendradarbiavimą pirmiausia steigiant bendrus specialiuosius mokymo centrus; reikėtų, kad kiekviena valstybė narė turėtų bent po vieną tokį mokymo centrą branduolių kūrimui,

| — | užtikrinti, kad būtų pakankamai tinkamų finansinių priemonių branduolių reikalavimams patenkinti ir užtikrinti gerus verslininkų, inovacijų centrų, investuotojų ir finansavimo šaltinių santykius, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų pakankamai tinkamų finansinių priemonių branduolių reikalavimams patenkinti ir užtikrinti gerus verslininkų, inovacijų centrų, investuotojų ir finansavimo šaltinių santykius,

| — | palengvinti koordinavimo priemones pačiuose branduoliuose ir su kitais branduoliais bei branduolių ir viešojo valdymo institucijų santykius, |
| --- | --- |

—

palengvinti koordinavimo priemones pačiuose branduoliuose ir su kitais branduoliais bei branduolių ir viešojo valdymo institucijų santykius,

| — | skatinti ieškoti galimybių branduoliams išorėje, skatinti jų veiklą tarptautiniu mastu ir kurti tarpvalstybinius tinklus. Tinkama viešoji politika gali padėti sukurti regiono (kartu ir branduolio) įvaizdį, kad būtų sudarytos geresnės išorinės augimo galimybės, |
| --- | --- |

—

skatinti ieškoti galimybių branduoliams išorėje, skatinti jų veiklą tarptautiniu mastu ir kurti tarpvalstybinius tinklus. Tinkama viešoji politika gali padėti sukurti regiono (kartu ir branduolio) įvaizdį, kad būtų sudarytos geresnės išorinės augimo galimybės,

| — | skatinti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas šioje veiklos srityje konkretų dėmesį skiriant pagrindiniams veiksniams inicijuoti ir vystyti inovacines iniciatyvas, kurios, be kita ko, darytų poveikį privačiam sektoriui, |
| --- | --- |

—

skatinti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas šioje veiklos srityje konkretų dėmesį skiriant pagrindiniams veiksniams inicijuoti ir vystyti inovacines iniciatyvas, kurios, be kita ko, darytų poveikį privačiam sektoriui,

| — | remti ir spartinti privačias iniciatyvas, atkreipiant dėmesį į tai, kad trys administravimo lygiai — Bendrijos, nacionalinis ir regioninis — turi būti tarpusavyje susiję, o regionai vaidintų svarbiausią vaidmenį rengiant ir įgyvendinant branduolius remiančią politiką. |
| --- | --- |

—

remti ir spartinti privačias iniciatyvas, atkreipiant dėmesį į tai, kad trys administravimo lygiai — Bendrijos, nacionalinis ir regioninis — turi būti tarpusavyje susiję, o regionai vaidintų svarbiausią vaidmenį rengiant ir įgyvendinant branduolius remiančią politiką.

Vis dėlto, pabrėžia, kad valdžios institucijos privalo stengtis nepadaryti dviejų didelių klaidų:

| — | jos turėtų vengti kurti branduolius nuo nulio: branduoliai susidaro savaime, o dirbtinas jų kūrimas gali būti nesėkmingas, |
| --- | --- |

—

jos turėtų vengti kurti branduolius nuo nulio: branduoliai susidaro savaime, o dirbtinas jų kūrimas gali būti nesėkmingas,

| — | dėl tų pačių priežasčių dirbtinai netęsti branduolių egzistavimo, kai rinkos ir technologijos juos išstumia; |
| --- | --- |

—

dėl tų pačių priežasčių dirbtinai netęsti branduolių egzistavimo, kai rinkos ir technologijos juos išstumia;

| 11. | mano, kad norint konkuruoti pasaulio rinkose, branduoliams reikia sukurti tvirtą tinklą, jungiantį įmones, universitetus ir valdžios institucijas, ir išvystyti nuolatinį inovacijų procesą, leidžiantį jiems įgyti naują sinergiją. Tai vienintelis būdas užtikrinti branduolių gyvybingumą ateityje. Nereikėtų pamiršti, kad nors kompetencija yra branduolių ypatumas, ne visi branduoliai gali pasiekti tokį patį išsivystymo lygį arba tarptautinį mastą. Kompetencija šioje srityje įgyjama palaipsniui, laikui bėgant, naudojant konkrečius finansinius išteklius, pasitelkiant tinkamą valdymą ir vykdant struktūrines į rinką orientuotas reformas, sudarant galimybes būtinam veiksnių mobilumui (rizikos kapitalo ir mokslo darbuotojų); |
| --- | --- |

11.

mano, kad norint konkuruoti pasaulio rinkose, branduoliams reikia sukurti tvirtą tinklą, jungiantį įmones, universitetus ir valdžios institucijas, ir išvystyti nuolatinį inovacijų procesą, leidžiantį jiems įgyti naują sinergiją. Tai vienintelis būdas užtikrinti branduolių gyvybingumą ateityje. Nereikėtų pamiršti, kad nors kompetencija yra branduolių ypatumas, ne visi branduoliai gali pasiekti tokį patį išsivystymo lygį arba tarptautinį mastą. Kompetencija šioje srityje įgyjama palaipsniui, laikui bėgant, naudojant konkrečius finansinius išteklius, pasitelkiant tinkamą valdymą ir vykdant struktūrines į rinką orientuotas reformas, sudarant galimybes būtinam veiksnių mobilumui (rizikos kapitalo ir mokslo darbuotojų);

| 12. | mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę rinkų globalizaciją, labai svarbu per branduolius kurti „pasaulinę vertės grandinę“ (PVG), kad koordinavimas tarp įmonių vyktų sėkmingiau ir padidėtų bendras konkurencingumas. Nors inovacijos yra pagrindinis visų branduolių ypatumas, ne visi jų veikia aukštųjų technologijų sektoriuose: kai kurie branduoliai kuriami vidutinių ar žemųjų technologijų sektoriuose; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę rinkų globalizaciją, labai svarbu per branduolius kurti „pasaulinę vertės grandinę“ (PVG), kad koordinavimas tarp įmonių vyktų sėkmingiau ir padidėtų bendras konkurencingumas. Nors inovacijos yra pagrindinis visų branduolių ypatumas, ne visi jų veikia aukštųjų technologijų sektoriuose: kai kurie branduoliai kuriami vidutinių ar žemųjų technologijų sektoriuose;

| 13. | nurodo, kad branduoliai itin naudingi MVĮ, nes sudaro sąlygas skatinti ryšius su universitetais ir didelėmis įmonėmis ir leidžia jiems patekti į tarptautinius prekybos tinklus; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad branduoliai itin naudingi MVĮ, nes sudaro sąlygas skatinti ryšius su universitetais ir didelėmis įmonėmis ir leidžia jiems patekti į tarptautinius prekybos tinklus;

| 14. | tačiau perspėja, kad kai kurios šalys ir regionai yra pernelyg sutelkę dėmesį į MVĮ ignoruodami tai, kad jeigu nebus pakankamai didelių bendrovių, branduolių ekonominis poveikis bus ribotas; |
| --- | --- |

14.

tačiau perspėja, kad kai kurios šalys ir regionai yra pernelyg sutelkę dėmesį į MVĮ ignoruodami tai, kad jeigu nebus pakankamai didelių bendrovių, branduolių ekonominis poveikis bus ribotas;

Indėlis į Lisabonos darbotvarkę

| 15. | mano, kad šiuo metu laisvas gamybos veiksnių judėjimas ir didelės sąnaudos išsivysčiusios ekonomikos šalyse skatina gamybą perkelti į kitas šalis; tokiam gamybos perkėlimui reikėtų pasipriešinti gamybos sistemas nukreipiant į didesnę pridėtinę vertę sukuriančią veiklą, visų pirma veiklą, reikalaujančią intensyvių mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad šiuo metu laisvas gamybos veiksnių judėjimas ir didelės sąnaudos išsivysčiusios ekonomikos šalyse skatina gamybą perkelti į kitas šalis; tokiam gamybos perkėlimui reikėtų pasipriešinti gamybos sistemas nukreipiant į didesnę pridėtinę vertę sukuriančią veiklą, visų pirma veiklą, reikalaujančią intensyvių mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų;

| 16. | mano, kad Lisabonos darbotvarkė buvo atsakas į naujus globalizacijos iššūkius siekiant padidinti ES žmogiškąjį kapitalą, inovacijų politiką padaryti nuoseklesnę, sukurti įstatyminį pagrindą tokiam nuoseklumui skatinti, sudaryti palankias sąlygas inovacijas taikančių įmonių kūrimui ir augimui bei pagerinti inovacijos sistemos vidaus sąveiką. Pasiekus šiuos tikslus mums bus lengviau kurti visuomenę, atvirą inovacijoms ir žinioms; todėl ji bus konkurencinga, galbūt ne sąnaudų, o papildomos naudos požiūriu; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Lisabonos darbotvarkė buvo atsakas į naujus globalizacijos iššūkius siekiant padidinti ES žmogiškąjį kapitalą, inovacijų politiką padaryti nuoseklesnę, sukurti įstatyminį pagrindą tokiam nuoseklumui skatinti, sudaryti palankias sąlygas inovacijas taikančių įmonių kūrimui ir augimui bei pagerinti inovacijos sistemos vidaus sąveiką. Pasiekus šiuos tikslus mums bus lengviau kurti visuomenę, atvirą inovacijoms ir žinioms; todėl ji bus konkurencinga, galbūt ne sąnaudų, o papildomos naudos požiūriu;

| 17. | pabrėžia, kad siekiant didesnio regionų konkurencingumo, svarbu paskatinti sektorius, kurie yra imlūs kapitalui, akivaizdžiai inovaciniai ir turintys itin specializuotus žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad siekiant didesnio regionų konkurencingumo, svarbu paskatinti sektorius, kurie yra imlūs kapitalui, akivaizdžiai inovaciniai ir turintys itin specializuotus žmogiškuosius išteklius;

| 18. | nurodo, kad trūksta privačių lėšų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai Europoje; tačiau mano, kad netikslinga vien padidinti moksliniams tyrimams ir technologijoms skiriamas viešąsias lėšas, jeigu pačios įmonės neužsibrėžia šių tikslų ir nesiima būtinų iniciatyvų. Tačiau labai svarbu, kad moksliniams tyrimams ir technologijoms skiriamos nacionalinės viešosios lėšos būtų tokio dydžio, kad būtų veiksmingos. Tai vienintelis būdas tas lėšas skirti rinkai per mokslinius tyrimus ir inovacijas. Viešosios lėšos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai turėtų paskatinti skirti privačias lėšas moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, kad gerokai padidėtų BVP santykinė dalis, kurią šiai sričiai skiria Europos regionai. Šiam tikslui pasiekti reikia imtis priemonių keturiose pagrindinėse srityse:






  — | skatinti branduolių vystymą ir įmonių bei viešųjų įstaigų konglomeratus itin inovacinei veiklai vykdyti, |
| --- | --- | --- |

18.

nurodo, kad trūksta privačių lėšų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai Europoje; tačiau mano, kad netikslinga vien padidinti moksliniams tyrimams ir technologijoms skiriamas viešąsias lėšas, jeigu pačios įmonės neužsibrėžia šių tikslų ir nesiima būtinų iniciatyvų. Tačiau labai svarbu, kad moksliniams tyrimams ir technologijoms skiriamos nacionalinės viešosios lėšos būtų tokio dydžio, kad būtų veiksmingos. Tai vienintelis būdas tas lėšas skirti rinkai per mokslinius tyrimus ir inovacijas. Viešosios lėšos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai turėtų paskatinti skirti privačias lėšas moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, kad gerokai padidėtų BVP santykinė dalis, kurią šiai sričiai skiria Europos regionai. Šiam tikslui pasiekti reikia imtis priemonių keturiose pagrindinėse srityse:

—

skatinti branduolių vystymą ir įmonių bei viešųjų įstaigų konglomeratus itin inovacinei veiklai vykdyti,

| — | skatinti kurti šiai veiklai vykdyti tinkamas vietas, kuriose susijungtų žinios (universitetai) ir verslas (įmonės): tai mokslo ir technologijų parkai, |
| --- | --- |

—

skatinti kurti šiai veiklai vykdyti tinkamas vietas, kuriose susijungtų žinios (universitetai) ir verslas (įmonės): tai mokslo ir technologijų parkai,

| — | paspartinti finansinių ir kitų priemonių, padedančių kurti inovacines įmones įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

paspartinti finansinių ir kitų priemonių, padedančių kurti inovacines įmones įgyvendinimą,

| — | skatinti įvairių žinių, mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų centrų dalykinius ryšius, rengti forumus keistis informacija bei paspartinti regionų, kurie išsiskiria inovacijomis, tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

—

skatinti įvairių žinių, mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų centrų dalykinius ryšius, rengti forumus keistis informacija bei paspartinti regionų, kurie išsiskiria inovacijomis, tinklų kūrimą;

Bendrijos dimensijos vystymas

| 19. | palankiai vertina pažangą, kurios, padedant Europos Komisijai, pasiekta įgyvendinant daugelį programų ir kuriant tinklus, o tai realiai padėjo planuoti ir steigti branduolius bei keistis patirtimi; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina pažangą, kurios, padedant Europos Komisijai, pasiekta įgyvendinant daugelį programų ir kuriant tinklus, o tai realiai padėjo planuoti ir steigti branduolius bei keistis patirtimi;

| 20. | neabejoja Europos Komisijos parama naujų, patobulintų branduolių kūrimui nacionaliniu ir regionų lygiu; bet vis tik mano, kad būtina teikti daugiau informacijos apie geros praktikos pavyzdžius ir jų plėtojimą bei apie centrus, kurie gali nurodyti, kokias priemones reikėtų sistemingai naudoti ar taikyti. Veiklos vykdytojai su šiomis priemonėmis turėtų būti supažindinti paprastai ir suprantamai. Pažymi, kad šiuo klausimu Komitetas kaip tik pradeda tyrimą „Branduoliai ir branduolių kūrimo politika — vadovas regionų ir vietos politikos rengėjams“; |
| --- | --- |

20.

neabejoja Europos Komisijos parama naujų, patobulintų branduolių kūrimui nacionaliniu ir regionų lygiu; bet vis tik mano, kad būtina teikti daugiau informacijos apie geros praktikos pavyzdžius ir jų plėtojimą bei apie centrus, kurie gali nurodyti, kokias priemones reikėtų sistemingai naudoti ar taikyti. Veiklos vykdytojai su šiomis priemonėmis turėtų būti supažindinti paprastai ir suprantamai. Pažymi, kad šiuo klausimu Komitetas kaip tik pradeda tyrimą „Branduoliai ir branduolių kūrimo politika — vadovas regionų ir vietos politikos rengėjams“;

| 21. | vis dėlto, ragina Europos Komisiją parengti pagrindų programą, kuri padėtų visoms dalyvaujančioms administravimo institucijoms bendradarbiauti ir užmegzti dalykinius ryšius, bei gaires, kaip kurti branduolius ir užmegzti tarpusavio, įskaitant ir tarpvalstybinius, ryšius. Branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra laikomas perspektyviu būdu Europos inovaciniams gebėjimams stiprinti ir investuotojams bei novatoriams iš viso pasaulio pritraukti, todėl branduolių organizacijų tarptautinis bendradarbiavimas turėtų vykti net tik Europos, bet ir pasaulio lygiu, kad galutinis tikslas būtų pasaulio lygmens branduolių (angl. world level clusters) kūrimas; |
| --- | --- |

21.

vis dėlto, ragina Europos Komisiją parengti pagrindų programą, kuri padėtų visoms dalyvaujančioms administravimo institucijoms bendradarbiauti ir užmegzti dalykinius ryšius, bei gaires, kaip kurti branduolius ir užmegzti tarpusavio, įskaitant ir tarpvalstybinius, ryšius. Branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra laikomas perspektyviu būdu Europos inovaciniams gebėjimams stiprinti ir investuotojams bei novatoriams iš viso pasaulio pritraukti, todėl branduolių organizacijų tarptautinis bendradarbiavimas turėtų vykti net tik Europos, bet ir pasaulio lygiu, kad galutinis tikslas būtų pasaulio lygmens branduolių (angl. world level clusters) kūrimas;

| 22. | mano, kad branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra gyvybiškai svarbus MVĮ, nes pirmiausia padeda keistis informacija ir techninės srities patirtimi bei sudaro galimybę bendrai naudotis infrastruktūra ir gamybos ištekliais; |
| --- | --- |

22.

mano, kad branduolių tarpusavio bendradarbiavimas yra gyvybiškai svarbus MVĮ, nes pirmiausia padeda keistis informacija ir techninės srities patirtimi bei sudaro galimybę bendrai naudotis infrastruktūra ir gamybos ištekliais;

| 23. | atkreipia dėmesį, kad esama prieštaravimų tarp daugelio branduolių noro vystyti veiklą savo regionuose ir šalyse ir plačių galimybių, kurias teikia keitimasis informacija ir geriausia praktika su kitų valstybių kaimyniniais branduoliais; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį, kad esama prieštaravimų tarp daugelio branduolių noro vystyti veiklą savo regionuose ir šalyse ir plačių galimybių, kurias teikia keitimasis informacija ir geriausia praktika su kitų valstybių kaimyniniais branduoliais;

| 24. | ragina Komisiją pašalinti visas prekybos ir investavimo Europoje kliūtis. Vidaus rinkos sukūrimas yra svarbiausia priemonė atverti rinkas konkurencijai; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją pašalinti visas prekybos ir investavimo Europoje kliūtis. Vidaus rinkos sukūrimas yra svarbiausia priemonė atverti rinkas konkurencijai;

| 25. | nurodo, kad prekybos kliūtys, kartu su skirtingais teisės aktais, socialine apsauga, administracinėmis ir mokesčių sistemomis, gali gerokai trukdyti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. Galiausiai ir kalbos barjeras lemia, kad branduoliai savo veiklą verčiau administruoja ir vykdo savo šalyse ribodami tarptautinius ryšius; |
| --- | --- |

25.

nurodo, kad prekybos kliūtys, kartu su skirtingais teisės aktais, socialine apsauga, administracinėmis ir mokesčių sistemomis, gali gerokai trukdyti tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. Galiausiai ir kalbos barjeras lemia, kad branduoliai savo veiklą verčiau administruoja ir vykdo savo šalyse ribodami tarptautinius ryšius;

RK rekomendacijos

| 26. | rekomenduoja Europos Komisijai pakoreguoti priemones, skirtas branduoliams ES skatinti, ir panaikinti jų fragmentiškumą bei mano, kad jos turėtų būti suskirstytos į grupes pagal vieną konkretų kriterijų — skatinti branduolius ir remti jų tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja Europos Komisijai pakoreguoti priemones, skirtas branduoliams ES skatinti, ir panaikinti jų fragmentiškumą bei mano, kad jos turėtų būti suskirstytos į grupes pagal vieną konkretų kriterijų — skatinti branduolius ir remti jų tarpusavio bendradarbiavimą;

| 27. | kadangi Komisija regionų valdžios institucijoms patiki vis daugiau užduočių skatinant, koordinuojant ir įgyvendinant branduolių kūrimo (angl. clustering) iniciatyvas, RK manymu, pati Komisija privalo geriau supažindinti regionus su jos tiesiogiai valdomomis iniciatyvomis mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (ypač su Septintąja bendrąja programa ir Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa (CIP)). Be to, tuo pačiu tikslu reikia stengtis užtikrinti tinkamą sąveiką su Komisijos įsteigtomis nepriklausomomis agentūromis, vykdančiomis veiklą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, ir bendromis technologijų iniciatyvomis; |
| --- | --- |

27.

kadangi Komisija regionų valdžios institucijoms patiki vis daugiau užduočių skatinant, koordinuojant ir įgyvendinant branduolių kūrimo (angl. clustering) iniciatyvas, RK manymu, pati Komisija privalo geriau supažindinti regionus su jos tiesiogiai valdomomis iniciatyvomis mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (ypač su Septintąja bendrąja programa ir Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa (CIP)). Be to, tuo pačiu tikslu reikia stengtis užtikrinti tinkamą sąveiką su Komisijos įsteigtomis nepriklausomomis agentūromis, vykdančiomis veiklą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, ir bendromis technologijų iniciatyvomis;

| 28. | ragina nustatyti ir suderinti paramos branduoliams kriterijus Europos lygiu, kadangi tai labai svariai papildytų dabartinę bendradarbiavimo politiką visais lygiais, kad būtų parengtas bendras, struktūruotas, o ne dalinis požiūris, kurio laikosi dabartinės įvairios Europos branduolių kūrimo skirtingose srityse (moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, tarpregioninė bendradarbiavimo politika, technologijų ir (arba) konkurencijos lokalizavimas, projektų finansavimo parama, kt.) iniciatyvos; |
| --- | --- |

28.

ragina nustatyti ir suderinti paramos branduoliams kriterijus Europos lygiu, kadangi tai labai svariai papildytų dabartinę bendradarbiavimo politiką visais lygiais, kad būtų parengtas bendras, struktūruotas, o ne dalinis požiūris, kurio laikosi dabartinės įvairios Europos branduolių kūrimo skirtingose srityse (moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, tarpregioninė bendradarbiavimo politika, technologijų ir (arba) konkurencijos lokalizavimas, projektų finansavimo parama, kt.) iniciatyvos;

Image

| 29. | pabrėžia, kad visos priemonės, skatinamos šio integruoto požiūrio, turėtų būti nukreiptos į augimą ir konkurencingumą bei į prioritetines veiksmų sritis, kurios turi būti susijusios ne tik su keitimusi patirtimi ir informacija, bet ir apimti bendrus projektus bei iniciatyvas, keitimąsi projektų darbuotojais ir naudos gavėjais, Bendrijos tinklų ir institucijų vystymu ir kt.;

  Todėl rekomenduoja:







  1. | ĮGYVENDINTI BENDRĄ STRATEGINĘ BRANDUOLIŲ KŪRIMO STRUKTŪRĄ

  mano, kad turėtų būti sukurta bendra strateginė struktūra, vienijanti įvairių subjektų — viešojo valdymo institucijų, universitetų ir įmonių — mokslinius požiūrius, kad būtų galima darniai įgyvendinti tris pirmiau minėtus procesus:






  — | sudaryti galimybes sukurti branduolių steigimui ir plėtotei skatinti būtinas sąlygas, |
| --- | --- | --- | --- |

29.

pabrėžia, kad visos priemonės, skatinamos šio integruoto požiūrio, turėtų būti nukreiptos į augimą ir konkurencingumą bei į prioritetines veiksmų sritis, kurios turi būti susijusios ne tik su keitimusi patirtimi ir informacija, bet ir apimti bendrus projektus bei iniciatyvas, keitimąsi projektų darbuotojais ir naudos gavėjais, Bendrijos tinklų ir institucijų vystymu ir kt.;

Todėl rekomenduoja:

1.

ĮGYVENDINTI BENDRĄ STRATEGINĘ BRANDUOLIŲ KŪRIMO STRUKTŪRĄ

mano, kad turėtų būti sukurta bendra strateginė struktūra, vienijanti įvairių subjektų — viešojo valdymo institucijų, universitetų ir įmonių — mokslinius požiūrius, kad būtų galima darniai įgyvendinti tris pirmiau minėtus procesus:

—

sudaryti galimybes sukurti branduolių steigimui ir plėtotei skatinti būtinas sąlygas,

| — | skatinti branduolių pasiūlytų iniciatyvų įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

skatinti branduolių pasiūlytų iniciatyvų įgyvendinimą,

| — | susieti branduolius tarpusavyje nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų galima bendradarbiauti ir keistis patirtimi; |
| --- | --- |

—

susieti branduolius tarpusavyje nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų galima bendradarbiauti ir keistis patirtimi;

todėl siūlo kuriant bendrą strateginę struktūrą visų pirma sudaryti aukšto lygio ekspertų grupę, kuri išnagrinėtų šį klausimą ir apibrėžtų kriterijų nustatymo ir suderinimo gaires, skirtas Tarybai ir Komisijai. Ši grupė turėtų būti visiškai nepriklausoma ir vadovaujama šioje srityje Europai nusipelniusio asmens. Joje turėtų dalyvauti visų susijusių sričių atstovai: politikos, įvairių administracijų (ypač regionų), branduolių valdymo patirties turinčių įmonių, universitetų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros centrų, finansų institucijų ir kitų finansuoti galinčių institucijų (verslo finansinių rėmėjų tinklai, rizikos kapitalo fondai ir kt.);

mano, kad ši strateginė struktūra padės pasinaudoti įvairiomis branduolių iniciatyvomis, kurios jau įgyvendinamos konkrečiose srityse, ir sujungti jas parengiant veiksmų gaires, kurios padės skatinti su branduolių kūrimu susijusius procesus:

INKUBATORIAUS TARPSNIS

| — | sudaryti vystytis būtinas aplinkos sąlygas, |
| --- | --- |

—

sudaryti vystytis būtinas aplinkos sąlygas,

| — | teikti finansinę pagalbą, padedančią tos pačios srities mažų ir didelių įmonių tarpusavio sąveikai ir galimai sinergijai, |
| --- | --- |

—

teikti finansinę pagalbą, padedančią tos pačios srities mažų ir didelių įmonių tarpusavio sąveikai ir galimai sinergijai,

| — | įtraukti varomąja jėgą turinčias įmones, |
| --- | --- |

—

įtraukti varomąja jėgą turinčias įmones,

| — | užmegzti santykius su sektoriaus mokslinių tyrimų centrais, |
| --- | --- |

—

užmegzti santykius su sektoriaus mokslinių tyrimų centrais,

STEIGIMO TARPSNIS

| — | ugdyti pasitikėjimą, |
| --- | --- |

—

ugdyti pasitikėjimą,

| — | susieti skirtingų branduolių veiklą, kad būtų sukurti tarpvalstybiniai metabranduoliai, |
| --- | --- |

—

susieti skirtingų branduolių veiklą, kad būtų sukurti tarpvalstybiniai metabranduoliai,

| — | sukurti savą organizacinę struktūrą ir įvaizdį, |
| --- | --- |

—

sukurti savą organizacinę struktūrą ir įvaizdį,

| — | parengti strateginio bendradarbiavimo darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

parengti strateginio bendradarbiavimo darbotvarkę,

AUGIMO TARPSNIS

| — | kurti ir vystyti nuosavus projektus, |
| --- | --- |

—

kurti ir vystyti nuosavus projektus,

| — | įtraukti branduolius į Europos technologijų platformas; |
| --- | --- |

—

įtraukti branduolius į Europos technologijų platformas;

| — | kurti branduolių aljansus, bendradarbiavimo platformą tarp regionų, |
| --- | --- |

—

kurti branduolių aljansus, bendradarbiavimo platformą tarp regionų,

| — | skleisti branduolių tarpusavio bendradarbiavimo rezultatus užtikrinant, kad projekto rezultatus gautų ir kiti regionai, |
| --- | --- |

—

skleisti branduolių tarpusavio bendradarbiavimo rezultatus užtikrinant, kad projekto rezultatus gautų ir kiti regionai,

| — | nauji produktai įgyvendinus bendras iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

nauji produktai įgyvendinus bendras iniciatyvas,

BRANDOS TARPSNIS

| — | nuosavi patentai ir inovacijos, |
| --- | --- |

—

nuosavi patentai ir inovacijos,

| — | komercinių pobranduolių atsiradimas, |
| --- | --- |

—

komercinių pobranduolių atsiradimas,

| — | strateginės partnerystės, skirtos ekonominiam vystymuisi, |
| --- | --- |

—

strateginės partnerystės, skirtos ekonominiam vystymuisi,

| — | naujų investicijų pritraukimas į regioną, |
| --- | --- |

—

naujų investicijų pritraukimas į regioną,

| 2. | INICIATYVOS STRATEGINĖS STRUKTŪROS KŪRIMUI SKATINTI, KAD PROCESAS TAPTŲ ĮTIKINAMESNIS
  pripažįsta, kad turi būti skatinamas branduolių įmonių tarpusavio bendradarbiavimas sudarant sąlygas sukurti pirmo lygio branduolių tinklų tinklą, kuris padėtų dalytis paslaugomis ir geriausia patirtimi Europos ir pasaulio lygiu, pavyzdžiui:






  — | rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo priemones, kad būtų galima keistis regioninių branduolių įgytomis žiniomis, |
| --- | --- | --- |

2.

INICIATYVOS STRATEGINĖS STRUKTŪROS KŪRIMUI SKATINTI, KAD PROCESAS TAPTŲ ĮTIKINAMESNIS

pripažįsta, kad turi būti skatinamas branduolių įmonių tarpusavio bendradarbiavimas sudarant sąlygas sukurti pirmo lygio branduolių tinklų tinklą, kuris padėtų dalytis paslaugomis ir geriausia patirtimi Europos ir pasaulio lygiu, pavyzdžiui:

—

rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo priemones, kad būtų galima keistis regioninių branduolių įgytomis žiniomis,

| — | skatinant organizuoti renginius (posėdžius, match-days) su įvairiais branduolių subjektais, pirmiausia įmonėmis, |
| --- | --- |

—

skatinant organizuoti renginius (posėdžius, match-days) su įvairiais branduolių subjektais, pirmiausia įmonėmis,

| — | parengiant bendrą metinę visų Europos branduolių veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

parengiant bendrą metinę visų Europos branduolių veiklos ataskaitą,

| — | skatinti bendrų paslaugų vystymą mokymo, informavimo ir kitose srityse; |
| --- | --- |

—

skatinti bendrų paslaugų vystymą mokymo, informavimo ir kitose srityse;

pabrėžia, kad viešojo valdymo institucijoms labai svarbu skatinti ankstyvos paklausos projektus:

| — | užmegzti observatorijų ir įvairių regionų technologijų stebėjimo įstaigų ryšius įsteigiant Europos pramonės mokslinių tyrimų ir inovacijų stebėjimo sistemą, teikti tikslesnę informaciją apie intelektinį kapitalą, kad būtų galima prognozuoti pasiūlos sprendimus ir papildomą naudą, |
| --- | --- |

—

užmegzti observatorijų ir įvairių regionų technologijų stebėjimo įstaigų ryšius įsteigiant Europos pramonės mokslinių tyrimų ir inovacijų stebėjimo sistemą, teikti tikslesnę informaciją apie intelektinį kapitalą, kad būtų galima prognozuoti pasiūlos sprendimus ir papildomą naudą,

| — | skatinti bendradarbiavimą su Europos technologijų platformomis, |
| --- | --- |

—

skatinti bendradarbiavimą su Europos technologijų platformomis,

| — | kelete regionų įgyvendinti bendrus viešuosius projektus (bendri specifikacijų ir viešojo pirkimo procesai), |
| --- | --- |

—

kelete regionų įgyvendinti bendrus viešuosius projektus (bendri specifikacijų ir viešojo pirkimo procesai),

| — | įvesti bendrą reglamentavimo tvarką skirtinguose regionuose, kad būtų skatinama arba numatoma inovacinių technologijų plėtra; |
| --- | --- |

—

įvesti bendrą reglamentavimo tvarką skirtinguose regionuose, kad būtų skatinama arba numatoma inovacinių technologijų plėtra;

pabrėžia, kad labai svarbu turimą informaciją integruoti į bendrą Europos branduolių informacinę platformą (INFOCLUSTER) ir įtraukti įmonėms naudingas funkcijas, kuriomis šiuo metu galima naudotis tik iš dalies; šiuo klausimu mano, kad tinkamiausia institucija informacinės platformos veiklai vystyti būtų Europos branduolių observatorija:

| — | regioninė informacinė sistema, leidžianti centralizuotai pateikti aktualius pasiūlymus dėl infrastruktūros objektų ir mokslinių tyrimų centrų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje veikiančių įmonių, universitetų ir kitų įstaigų, skatinamų mokslinių tyrimų sričių, svarbiausių techninės ir politinės srities kontaktinių asmenų ir kt. Šios priemonės padės kompetencijos centrams ir branduoliams užmegzti dalykinius tarpusavio santykius. Jas galėtų administruoti Europos Komisija kartu su RK, kuris užtikrintų ryšius su regionais ir regioniniais branduoliais, |
| --- | --- |

—

regioninė informacinė sistema, leidžianti centralizuotai pateikti aktualius pasiūlymus dėl infrastruktūros objektų ir mokslinių tyrimų centrų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje veikiančių įmonių, universitetų ir kitų įstaigų, skatinamų mokslinių tyrimų sričių, svarbiausių techninės ir politinės srities kontaktinių asmenų ir kt. Šios priemonės padės kompetencijos centrams ir branduoliams užmegzti dalykinius tarpusavio santykius. Jas galėtų administruoti Europos Komisija kartu su RK, kuris užtikrintų ryšius su regionais ir regioniniais branduoliais,

| — | dinamiškas Europos konkurencijos barometras, kuris padėtų kiekvienam branduoliui savo rezultatus palyginti su panašiais branduoliais ir sužinoti savo konkurencinę padėtį, |
| --- | --- |

—

dinamiškas Europos konkurencijos barometras, kuris padėtų kiekvienam branduoliui savo rezultatus palyginti su panašiais branduoliais ir sužinoti savo konkurencinę padėtį,

| — | branduolių kūrimo politikos žemėlapis, kuriame išdėstyta kiekvieno geografinio regiono nacionalinė ir regioninė visų sričių politika (moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei inovacijų finansavimas, finansinės paramos priemonės, mokymas, mainų programos ir kt.) padėtų keistis informacija, |
| --- | --- |

—

branduolių kūrimo politikos žemėlapis, kuriame išdėstyta kiekvieno geografinio regiono nacionalinė ir regioninė visų sričių politika (moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei inovacijų finansavimas, finansinės paramos priemonės, mokymas, mainų programos ir kt.) padėtų keistis informacija,

| — | įvairūs pranešimai apie geriausią pasidalijimo žiniomis praktiką, kurią taiko įmonės arba branduoliai; |
| --- | --- |

—

įvairūs pranešimai apie geriausią pasidalijimo žiniomis praktiką, kurią taiko įmonės arba branduoliai;

mano, kad būtina skatinti finansinių priemonių tarpusavio bendradarbiavimą siekiant inovacijų (kapitalo, skolų, tiesioginės pagalbos) regionuose ar šalyse, kad būtų lengviau investuoti į svarbiausius projektus, kuriuose per branduolius dalyvauja keletas įvairių Europos šalių regionų ir kurie galėtų gauti didesnę naudą iš tokių Europos fondų kaip EIB ir EIF;

mano, kad yra galimybių branduoliams pasidalyti ištekliais ir paslaugomis, kad būtų galima kartu naudotis kokybiškomis paslaugomis:

| — | specialios darbo biržos ir programos, skirtos keistis mokslo darbuotojais ir mokytis privačiame sektoriuje, |
| --- | --- |

—

specialios darbo biržos ir programos, skirtos keistis mokslo darbuotojais ir mokytis privačiame sektoriuje,

| — | įmonių, kurios dalijasi inkubatoriaus infrastruktūra ir paslaugomis, mobilumas, |
| --- | --- |

—

įmonių, kurios dalijasi inkubatoriaus infrastruktūra ir paslaugomis, mobilumas,

| — | keitimasis technine kompetencija, mokslinių tyrimų infrastruktūra ir gamybos priemonėmis, kad būtų pasiekti užmojai ir masto ekonomija, |
| --- | --- |

—

keitimasis technine kompetencija, mokslinių tyrimų infrastruktūra ir gamybos priemonėmis, kad būtų pasiekti užmojai ir masto ekonomija,

| — | Europos sistema moksliniams tyrimams stebėti, pramonės inovacijos ir tikslesnė informacija apie intelektinį kapitalą; |
| --- | --- |

—

Europos sistema moksliniams tyrimams stebėti, pramonės inovacijos ir tikslesnė informacija apie intelektinį kapitalą;

| 3. | IŠANKSTINIO, ATLIEKAMO IR VĖLESNIO VERTINIMO PRIEMONĖS BŪSIMOMS INICIATYVOMS VALDYTI
  mano, kad vertinimas yra tam tikras mokslinis tyrimas, leidžiantis taikyti konkrečius metodus ir atsakyti, pavyzdžiui, į tokius klausimus: „Ar yra patenkinti branduolių poreikiai? Ar buvo parengta tinkama politika ir ar ji buvo tinkamai įgyvendinta? Ar jos poveikis bus sėkmingas? Ar bus iš naujo išanalizuoti nepasiekti tikslai? Ar galima padidinti politikos veiksmingumą?“
  mano, kad vertinimo priemonė turėtų būti naudojama visą įgyvendinimo procesą ir, be kita ko, turėtų padidėti branduolių kūrimo politikos patikimumas. |
| --- | --- |

3.

IŠANKSTINIO, ATLIEKAMO IR VĖLESNIO VERTINIMO PRIEMONĖS BŪSIMOMS INICIATYVOMS VALDYTI

mano, kad vertinimas yra tam tikras mokslinis tyrimas, leidžiantis taikyti konkrečius metodus ir atsakyti, pavyzdžiui, į tokius klausimus: „Ar yra patenkinti branduolių poreikiai? Ar buvo parengta tinkama politika ir ar ji buvo tinkamai įgyvendinta? Ar jos poveikis bus sėkmingas? Ar bus iš naujo išanalizuoti nepasiekti tikslai? Ar galima padidinti politikos veiksmingumą?“

mano, kad vertinimo priemonė turėtų būti naudojama visą įgyvendinimo procesą ir, be kita ko, turėtų padidėti branduolių kūrimo politikos patikimumas.

2008 m. birželio 19 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

9.10.2008

| 9.10.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 257/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 257/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---