# Eiropas Savienības C 270/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 270 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 25. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 270

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 25. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2008/C 270/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu (2007. gada 12. decembris) par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (2008/49/EK) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2008/C 270/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu (2007. gada 12. decembris) par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (2008/49/EK)

IMI

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 270/02 | Komisijas paziņojums — Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi | 8 |
| 2008/C 270/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 270/02

Komisijas paziņojums — Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi

8

2008/C 270/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 270/07 | Euro maiņas kurss | 17 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 270/08 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  ) | 24 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 270/07

Euro maiņas kurss

17

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 270/08

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  )

1

24

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 270/12 | Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importam | 26 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 270/13 | Valsts atbalsts — Rumānija — Valsts atbalsts C 39/08 (ex N 148/08) — Mācību atbalsts Ford Craiova — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 29 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 270/12

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importam

26

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 270/13

Valsts atbalsts — Rumānija — Valsts atbalsts C 39/08 (ex N 148/08) — Mācību atbalsts Ford Craiova — Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2008/C 270/14

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas Lēmumu (2007. gada 12. decembris) par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (2008/49/EK)

(2008/C 270/01)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, kā arī

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

1.   IEVADS

Iekšējā tirgus informācijas sistēma

| 1. | Iekšējā tirgus informācijas sistēma (turpmāk IMI) ir informācijas tehnoloģiju rīks, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm savstarpēji apmainīties ar informāciju, īstenojot iekšējā tirgus tiesību aktus. IMI ir izveidota saskaņā ar programmu IDABC (Eiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšana publiskās pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem) (1). |
| --- | --- |

1.

Iekšējā tirgus informācijas sistēma (turpmāk IMI) ir informācijas tehnoloģiju rīks, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm savstarpēji apmainīties ar informāciju, īstenojot iekšējā tirgus tiesību aktus. IMI ir izveidota saskaņā ar programmu IDABC (Eiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšana publiskās pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem) (1).

| 2. | IMI ir veidota kā vispārēja sistēma, lai atbalstītu daudzas iekšējā tirgus tiesību aktu jomas un plānots, ka tās izmantošanas jomu paplašinās vairāku likumdošanas jomu atbalstam nākotnē. Sākotnēji IMI izmantos, lai atbalstītu Direktīvas 2005/36/EK (Profesionālo kvalifikāciju direktīva) noteikumus par savstarpējo palīdzību (2). No 2009. gada decembra IMI izmantos arī Direktīvas 2006/123/EK (Pakalpojumu direktīva) (3) administratīvās sadarbības noteikumu atbalstam. |
| --- | --- |

2.

IMI ir veidota kā vispārēja sistēma, lai atbalstītu daudzas iekšējā tirgus tiesību aktu jomas un plānots, ka tās izmantošanas jomu paplašinās vairāku likumdošanas jomu atbalstam nākotnē. Sākotnēji IMI izmantos, lai atbalstītu Direktīvas 2005/36/EK (Profesionālo kvalifikāciju direktīva) noteikumus par savstarpējo palīdzību (2). No 2009. gada decembra IMI izmantos arī Direktīvas 2006/123/EK (Pakalpojumu direktīva) (3) administratīvās sadarbības noteikumu atbalstam.

29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupas atzinums un EDAU iesaistīšanās

| 3. | 2007. gada pavasarī Eiropas Komisija lūdza 29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupu (WP29) sniegt atzinumu, lai pārskatītu IMI ietekmi uz datu aizsardzību. 29. panta darba grupa 2007. gada 20. septembrī sniedza atzinumu par IMI datu aizsardzības aspektiem (4). 29. panta darba grupas atzinumā atbalstīti Komisijas plāni pieņemt lēmumu par IMI datu aizsardzības aspektu regulējumu un izveidot noteiktāku juridisko pamatu datu apmaiņai IMI. |
| --- | --- |

3.

2007. gada pavasarī Eiropas Komisija lūdza 29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupu (WP29) sniegt atzinumu, lai pārskatītu IMI ietekmi uz datu aizsardzību. 29. panta darba grupa 2007. gada 20. septembrī sniedza atzinumu par IMI datu aizsardzības aspektiem (4). 29. panta darba grupas atzinumā atbalstīti Komisijas plāni pieņemt lēmumu par IMI datu aizsardzības aspektu regulējumu un izveidot noteiktāku juridisko pamatu datu apmaiņai IMI.

| 4. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka Komisija, sagatavojot lēmumu par IMI, lūdza 29. panta darba grupas atzinumu. EDAU aktīvi piedalījās tās apakšgrupas darbā, kas risina ar IMI saistītus jautājumus, un atbalsta 29. panta darba grupas atzinumā minētos secinājumus. EDAU arī pauž gandarījumu par to, ka Komisija pirms lēmuma par IMI pieņemšanas neoficiāli ar to konsultējās. Tas deva iespēju sniegt priekšlikumus pirms lēmuma pieņemšanas, kas bija īpaši svarīgi, jo procedūra attiecās tieši uz Komisijas lēmumu, nevis Komisijas priekšlikumu, kam seko likumdošanas procedūra, kurā iesaistīta Padome un Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

4.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka Komisija, sagatavojot lēmumu par IMI, lūdza 29. panta darba grupas atzinumu. EDAU aktīvi piedalījās tās apakšgrupas darbā, kas risina ar IMI saistītus jautājumus, un atbalsta 29. panta darba grupas atzinumā minētos secinājumus. EDAU arī pauž gandarījumu par to, ka Komisija pirms lēmuma par IMI pieņemšanas neoficiāli ar to konsultējās. Tas deva iespēju sniegt priekšlikumus pirms lēmuma pieņemšanas, kas bija īpaši svarīgi, jo procedūra attiecās tieši uz Komisijas lēmumu, nevis Komisijas priekšlikumu, kam seko likumdošanas procedūra, kurā iesaistīta Padome un Eiropas Parlaments.

Komisijas Lēmums 2008/49/EK

| 5. | Komisija 2007. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu Nr. 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (turpmāk IMI lēmums). Lēmumā ņemti vērā daži EDAU un 29. panta darba grupas iesniegtie ierosinājumi. Bez tam lēmumā precīzāk noteikts juridiskais pamats. |
| --- | --- |

5.

Komisija 2007. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu Nr. 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (turpmāk IMI lēmums). Lēmumā ņemti vērā daži EDAU un 29. panta darba grupas iesniegtie ierosinājumi. Bez tam lēmumā precīzāk noteikts juridiskais pamats.

Vispārējie EDAU uzskati par IMI

| 6. | EDAU vispārējie uzskati par IMI ir pozitīvi. EDAU atbalsta Komisijas mērķus izveidot elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai un reglamentēt minētās sistēmas datu aizsardzības aspektus. Šāda racionalizēta sistēma varētu ne tikai paaugstināt sadarbības efektivitāti, bet palīdzētu arī nodrošināt atbilstību attiecīgiem datu aizsardzības likumiem. To var panākt, izveidojot precīzu sistēmu par to, ar kādu informāciju var apmainīties, ar ko un ar kādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.

EDAU vispārējie uzskati par IMI ir pozitīvi. EDAU atbalsta Komisijas mērķus izveidot elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai un reglamentēt minētās sistēmas datu aizsardzības aspektus. Šāda racionalizēta sistēma varētu ne tikai paaugstināt sadarbības efektivitāti, bet palīdzētu arī nodrošināt atbilstību attiecīgiem datu aizsardzības likumiem. To var panākt, izveidojot precīzu sistēmu par to, ar kādu informāciju var apmainīties, ar ko un ar kādiem nosacījumiem.

| 7. | Tomēr šādas centralizētas elektroniskas sistēmas izveide rada arī dažus riskus. Tostarp un galvenokārt riskus, ka var notikt apmaiņa ar vairāk datiem un plašākā mērā nekā tas ir tieši nepieciešams efektīvas sadarbības vajadzībām, un ka dati, tostarp potenciāli novecojuši un kļūdaini dati, varētu saglabāties šajā elektroniskajā sistēmā ilgāk nekā vajadzīgs. Problemātisks ir arī jautājums par 27 dalībvalstīs pieejamās datu bāzes drošību, jo sistēma ir tik droša, cik drošs ir tīkla vājākais posms. |
| --- | --- |

7.

Tomēr šādas centralizētas elektroniskas sistēmas izveide rada arī dažus riskus. Tostarp un galvenokārt riskus, ka var notikt apmaiņa ar vairāk datiem un plašākā mērā nekā tas ir tieši nepieciešams efektīvas sadarbības vajadzībām, un ka dati, tostarp potenciāli novecojuši un kļūdaini dati, varētu saglabāties šajā elektroniskajā sistēmā ilgāk nekā vajadzīgs. Problemātisks ir arī jautājums par 27 dalībvalstīs pieejamās datu bāzes drošību, jo sistēma ir tik droša, cik drošs ir tīkla vājākais posms.

| 8. | Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai rūpes datu aizsardzības jomā būtu ņemtas vērā juridiski saistošā Kopienas tiesību aktā pēc iespējas pilnīgāk un viennozīmīgāk. |
| --- | --- |

8.

Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai rūpes datu aizsardzības jomā būtu ņemtas vērā juridiski saistošā Kopienas tiesību aktā pēc iespējas pilnīgāk un viennozīmīgāk.

Precīza IMI darbības jomas robežu noteikšana

| 9. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka Komisija ir precīzi formulējusi un noteikusi IMI darbības jomu, sagatavojot pielikumu, kurā izklāstīti attiecīgi Kopienas tiesību akti, uz kuru pamata var apmainīties ar informāciju. Pašlaik pielikumā ietvertas tikai Profesionālo kvalifikāciju direktīva un Pakalpojumu direktīva. Tomēr nākotnē plānots paplašināt IMI darbības jomu. Ikreiz pieņemot jaunu tiesību aktu, kas paredz informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, attiecīgais pielikums tiks vienlaicīgi atjaunināts. EDAU pauž gandarījumu par šādu kārtību, jo tā i) precīzi nosaka IMI darbības jomas robežas, ii) nodrošina pārskatāmību un vienlaicīgi iii) nodrošina elastīgumu gadījumā, ja nākotnē IMI izmantos papildu informācijas apmaiņas pasākumiem. Tā arī nodrošina, ka informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, nav iespējams veikt, ja i) konkrētos iekšējā tirgus tiesību aktos nav izveidots atbilstīgs juridiskais pamats, kas ļauj vai uzdod veikt apmaiņu ar informāciju, un ii) ja IMI lēmuma pielikumā nav iekļauta atsauce uz attiecīgo juridisko pamatojumu. |
| --- | --- |

9.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka Komisija ir precīzi formulējusi un noteikusi IMI darbības jomu, sagatavojot pielikumu, kurā izklāstīti attiecīgi Kopienas tiesību akti, uz kuru pamata var apmainīties ar informāciju. Pašlaik pielikumā ietvertas tikai Profesionālo kvalifikāciju direktīva un Pakalpojumu direktīva. Tomēr nākotnē plānots paplašināt IMI darbības jomu. Ikreiz pieņemot jaunu tiesību aktu, kas paredz informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, attiecīgais pielikums tiks vienlaicīgi atjaunināts. EDAU pauž gandarījumu par šādu kārtību, jo tā i) precīzi nosaka IMI darbības jomas robežas, ii) nodrošina pārskatāmību un vienlaicīgi iii) nodrošina elastīgumu gadījumā, ja nākotnē IMI izmantos papildu informācijas apmaiņas pasākumiem. Tā arī nodrošina, ka informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, nav iespējams veikt, ja i) konkrētos iekšējā tirgus tiesību aktos nav izveidots atbilstīgs juridiskais pamats, kas ļauj vai uzdod veikt apmaiņu ar informāciju, un ii) ja IMI lēmuma pielikumā nav iekļauta atsauce uz attiecīgo juridisko pamatojumu.

Galvenās bažas par IMI lēmumu

| 10. | EDAU tomēr nav apmierināts ar i) IMI lēmumā izvēlēto juridisko pamatojumu, kas nozīmē, ka pašlaik IMI lēmums ir balstīts uz nenoteiktu juridisko pamatu (skatīt atzinuma 2. iedaļu), un ii) to, ka vairāki vajadzīgi noteikumi, kas sīki reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus, dokumentā nav iestrādāti (skatīt atzinuma 3. iedaļu). |
| --- | --- |

10.

EDAU tomēr nav apmierināts ar i) IMI lēmumā izvēlēto juridisko pamatojumu, kas nozīmē, ka pašlaik IMI lēmums ir balstīts uz nenoteiktu juridisko pamatu (skatīt atzinuma 2. iedaļu), un ii) to, ka vairāki vajadzīgi noteikumi, kas sīki reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus, dokumentā nav iestrādāti (skatīt atzinuma 3. iedaļu).

| 11. | Diemžēl praksē Komisijas pieņemtais risinājums nozīmē, ka pretēji EDAU un 29. panta darba grupas cerībām, IMI lēmums pašlaik pilnībā nereglamentē visus galvenos IMI datu aizsardzības aspektus, tostarp galveno — veidu, kādā sadalās atbildība starp saistītiem kontrolieriem attiecībā uz paziņojumu sniegšanu un kā datu subjektiem tiek piešķirtas piekļuves tiesības, vai īpašos, praktiskos proporcionalitātes jautājumus. EDAU arī pauž nožēlu, ka nav paredzēta īpaša prasība Komisijai tīmekļa vietnē publicēt iepriekš noteiktus jautājumus un datu laukus, kas uzlabotu pārskatāmību un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

11.

Diemžēl praksē Komisijas pieņemtais risinājums nozīmē, ka pretēji EDAU un 29. panta darba grupas cerībām, IMI lēmums pašlaik pilnībā nereglamentē visus galvenos IMI datu aizsardzības aspektus, tostarp galveno — veidu, kādā sadalās atbildība starp saistītiem kontrolieriem attiecībā uz paziņojumu sniegšanu un kā datu subjektiem tiek piešķirtas piekļuves tiesības, vai īpašos, praktiskos proporcionalitātes jautājumus. EDAU arī pauž nožēlu, ka nav paredzēta īpaša prasība Komisijai tīmekļa vietnē publicēt iepriekš noteiktus jautājumus un datu laukus, kas uzlabotu pārskatāmību un juridisko noteiktību.

2.   IMI LĒMUMA JURIDISKAIS PAMATS

IDABC lēmums

| 12. | IMI lēmuma juridiskais pamats, kā noteikts pašā lēmumā, ir Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC lēmums) (5) un jo īpaši tā 4. pants. |
| --- | --- |

12.

IMI lēmuma juridiskais pamats, kā noteikts pašā lēmumā, ir Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2004/387/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC lēmums) (5) un jo īpaši tā 4. pants.

| 13. | IDABC lēmums pats ir instruments, kas atbilst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk EK līgums) XV sadaļai: Eiropas komunikāciju tīkli. EK līguma 154. pantā paredzēts, ka Kopiena sekmē Eiropas tīklu izveidi un attīstību transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā. Šādas darbības mērķis ir veicināt valstu tīklu savstarpējo savienojumu un savietojamību un pieeju šādiem tīkliem. 155. pantā uzskaitīti pasākumi, kādus Kopiena var pieņemt šajā sistēmā. Tie ir: i) pamatnostādnes, ii) jebkādi pasākumi, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu tīklu savietojamību, jo īpaši tehniskās standartizācijas jomā, kā arī iii) projektu atbalstīšana. IDABC lēmums balstās uz 156. panta 1. punktu, kurā noteikta pieņemšanas procedūra. |
| --- | --- |

13.

IDABC lēmums pats ir instruments, kas atbilst Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk EK līgums) XV sadaļai: Eiropas komunikāciju tīkli. EK līguma 154. pantā paredzēts, ka Kopiena sekmē Eiropas tīklu izveidi un attīstību transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā. Šādas darbības mērķis ir veicināt valstu tīklu savstarpējo savienojumu un savietojamību un pieeju šādiem tīkliem. 155. pantā uzskaitīti pasākumi, kādus Kopiena var pieņemt šajā sistēmā. Tie ir: i) pamatnostādnes, ii) jebkādi pasākumi, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu tīklu savietojamību, jo īpaši tehniskās standartizācijas jomā, kā arī iii) projektu atbalstīšana. IDABC lēmums balstās uz 156. panta 1. punktu, kurā noteikta pieņemšanas procedūra.

| 14. | IDABC lēmuma 4. pantā cita starpā noteikts, ka Kopiena īsteno vispārējas intereses projektus. Šiem projektiem jābūt iekļautiem pašlaik īstenotajā darba programmā un tie jāīsteno saskaņā ar IDABC lēmuma 6. un 7. pantā minētajiem principiem. Minētie principi galvenokārt atbalsta plašāku līdzdalību, paredz skaidru un objektīvu procedūru un nosaka tehnisku standartizāciju. To mērķis ir arī nodrošināt projektu ekonomisko pamatojumu un īstenošanas iespējas. |
| --- | --- |

14.

IDABC lēmuma 4. pantā cita starpā noteikts, ka Kopiena īsteno vispārējas intereses projektus. Šiem projektiem jābūt iekļautiem pašlaik īstenotajā darba programmā un tie jāīsteno saskaņā ar IDABC lēmuma 6. un 7. pantā minētajiem principiem. Minētie principi galvenokārt atbalsta plašāku līdzdalību, paredz skaidru un objektīvu procedūru un nosaka tehnisku standartizāciju. To mērķis ir arī nodrošināt projektu ekonomisko pamatojumu un īstenošanas iespējas.

Pakalpojumu direktīva un Profesionālo kvalifikāciju direktīva

| 15. | Kā minēts iepriekš, sākotnēji iekšējā tirgus informācijas sistēmu izmantos apmaiņai ar personas datiem saskaņā ar divām direktīvām:






  — | Pakalpojumu direktīvu, kā arī |
| --- | --- | --- |

15.

Kā minēts iepriekš, sākotnēji iekšējā tirgus informācijas sistēmu izmantos apmaiņai ar personas datiem saskaņā ar divām direktīvām:

—

Pakalpojumu direktīvu, kā arī

| — | Profesionālo kvalifikāciju direktīvu. |
| --- | --- |

—

Profesionālo kvalifikāciju direktīvu.

| 16. | Pakalpojumu direktīvas 34. panta 1. punktā ir paredzēts īpašs juridiskais pamats elektroniskas sistēmas izveidei informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm kā papildu pasākums direktīvas nozīmē. 34. panta 1. punktu lasa šādi: “Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, ņemot vērā pašreizējās informācijas sistēmas”. |
| --- | --- |

16.

Pakalpojumu direktīvas 34. panta 1. punktā ir paredzēts īpašs juridiskais pamats elektroniskas sistēmas izveidei informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm kā papildu pasākums direktīvas nozīmē. 34. panta 1. punktu lasa šādi: “Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, ņemot vērā pašreizējās informācijas sistēmas”.

| 17. | Profesionālo kvalifikāciju direktīvā nav paredzēts izveidot īpašu elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai, taču dažos tās noteikumos ir skaidri noteikts, ka informācijas apmaiņa ir jāveic. Arī direktīvas 56. pants ir viens no noteikumiem, kas paredz veikt informācijas apmaiņu, nosakot, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāstrādā cieši sadarbojoties un jāsniedz savstarpēja palīdzība, lai sekmētu direktīvas piemērošanu. 56. panta 2. punktā paredzēts, ka konkrētu konfidenciālu informāciju apstrādā, ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus. Papildus arī 8. pantā ir īpaši paredzēts, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var lūgt statusa dalībvalsts kompetentās iestādes sniegt jebkādu informāciju, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzēja statusa likumību un viņa labu uzvedību, kā arī uz jebkādu profesionāla rakstura disciplināru vai soda sankciju neesamību. Visbeidzot, 50. panta 2. punktā paredzēts, ka pamatotu šaubu gadījumā uzņēmēja dalībvalsts var prasīt attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm apstiprināt apliecinājumu un kvalifikāciju un mācības apliecinošo dokumentu autentiskumu. |
| --- | --- |

17.

Profesionālo kvalifikāciju direktīvā nav paredzēts izveidot īpašu elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai, taču dažos tās noteikumos ir skaidri noteikts, ka informācijas apmaiņa ir jāveic. Arī direktīvas 56. pants ir viens no noteikumiem, kas paredz veikt informācijas apmaiņu, nosakot, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāstrādā cieši sadarbojoties un jāsniedz savstarpēja palīdzība, lai sekmētu direktīvas piemērošanu. 56. panta 2. punktā paredzēts, ka konkrētu konfidenciālu informāciju apstrādā, ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus. Papildus arī 8. pantā ir īpaši paredzēts, ka uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var lūgt statusa dalībvalsts kompetentās iestādes sniegt jebkādu informāciju, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzēja statusa likumību un viņa labu uzvedību, kā arī uz jebkādu profesionāla rakstura disciplināru vai soda sankciju neesamību. Visbeidzot, 50. panta 2. punktā paredzēts, ka pamatotu šaubu gadījumā uzņēmēja dalībvalsts var prasīt attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm apstiprināt apliecinājumu un kvalifikāciju un mācības apliecinošo dokumentu autentiskumu.

Vajadzība pēc pareiza juridiskā pamata noteikumiem par datu aizsardzību

| 18. | Personas datu aizsardzība ir atzīta kā viena no pamattiesībām Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā, kā arī judikatūrā, balstoties uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (turpmāk ECK) 8. pantu. |
| --- | --- |

18.

Personas datu aizsardzība ir atzīta kā viena no pamattiesībām Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā, kā arī judikatūrā, balstoties uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (turpmāk ECK) 8. pantu.

| 19. | Saskaņā ar tās 1. pantu IMI lēmumā nosaka IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumus saistībā ar datu aizsardzības prasībām. No 7. apsvēruma EDAU saprot, ka IMI lēmums ir paredzēts kā Kopienas vispārējās datu aizsardzības sistēmas specifikācija saistībā ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tajā īpaši pievēršas par datu apstrādi atbildīgo personu definīcijām un to pienākumiem, kā arī datu saglabāšanas termiņiem un datu subjektu tiesībām. Tādējādi IMI lēmumā pievēršas pamattiesību ierobežojumiem un specifikācijām un tā mērķis ir precizēt pilsoņu subjektīvās tiesības. |
| --- | --- |

19.

Saskaņā ar tās 1. pantu IMI lēmumā nosaka IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumus saistībā ar datu aizsardzības prasībām. No 7. apsvēruma EDAU saprot, ka IMI lēmums ir paredzēts kā Kopienas vispārējās datu aizsardzības sistēmas specifikācija saistībā ar Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001. Tajā īpaši pievēršas par datu apstrādi atbildīgo personu definīcijām un to pienākumiem, kā arī datu saglabāšanas termiņiem un datu subjektu tiesībām. Tādējādi IMI lēmumā pievēršas pamattiesību ierobežojumiem un specifikācijām un tā mērķis ir precizēt pilsoņu subjektīvās tiesības.

| 20. | Balstoties uz judikatūru saskaņā ar ECK, attiecībā uz tādu noteikumu juridisko statusu, kas ierobežo pamattiesības, nedrīkstētu būt nemazākās šaubas. Šādi noteikumi, pamatojoties uz EK līgumu, ir jāparedz juridiskā instrumentā, uz ko var atsaukties tiesā. Pretējā gadījumā datu subjekts nonāk juridiskas nenoteiktības apstākļos, jo viņš nevar paļauties uz to, ka viņš var atsaukties uz minētiem noteikumiem tiesā. |
| --- | --- |

20.

Balstoties uz judikatūru saskaņā ar ECK, attiecībā uz tādu noteikumu juridisko statusu, kas ierobežo pamattiesības, nedrīkstētu būt nemazākās šaubas. Šādi noteikumi, pamatojoties uz EK līgumu, ir jāparedz juridiskā instrumentā, uz ko var atsaukties tiesā. Pretējā gadījumā datu subjekts nonāk juridiskas nenoteiktības apstākļos, jo viņš nevar paļauties uz to, ka viņš var atsaukties uz minētiem noteikumiem tiesā.

| 21. | Juridiskas noteiktības jautājums ir vēl būtiskāks, jo saskaņā ar EK līgumā paredzēto sistēmu galvenokārt valstu tiesnešiem būs tiesības lemt, kādu nozīmi piešķirt IMI lēmumam. Tā rezultātā iznākums dažādās dalībvalstīs un pat vienā dalībvalstī var atšķirties. Šāda juridiska nenoteiktība nav pieņemama. |
| --- | --- |

21.

Juridiskas noteiktības jautājums ir vēl būtiskāks, jo saskaņā ar EK līgumā paredzēto sistēmu galvenokārt valstu tiesnešiem būs tiesības lemt, kādu nozīmi piešķirt IMI lēmumam. Tā rezultātā iznākums dažādās dalībvalstīs un pat vienā dalībvalstī var atšķirties. Šāda juridiska nenoteiktība nav pieņemama.

| 22. | Tiesiska aizsardzības līdzekļa (nodrošinājuma) neesamība jebkurā gadījumā ir pretrunā ar ECK 6. pantu, kurā paredzētas tiesības uz taisnīgu tiesu, kā arī ar judikatūru šī panta sakarībā. Šādā situācijā Kopiena nepilda savas saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk LES) 6. pantu, kurā noteikts, ka Eiropas Savienībai ir jāievēro pamattiesības, kā to garantē ECK. |
| --- | --- |

22.

Tiesiska aizsardzības līdzekļa (nodrošinājuma) neesamība jebkurā gadījumā ir pretrunā ar ECK 6. pantu, kurā paredzētas tiesības uz taisnīgu tiesu, kā arī ar judikatūru šī panta sakarībā. Šādā situācijā Kopiena nepilda savas saistības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk LES) 6. pantu, kurā noteikts, ka Eiropas Savienībai ir jāievēro pamattiesības, kā to garantē ECK.

Izvēlētā juridiskā pamata nepilnības

| 23. | EDAU ir patiesi norūpējies par to, ka, izvēloties IDABC lēmuma 4. pantu par lēmuma juridisko pamatu, Komisijas lēmuma sagatavotāji ir rīkojušies tā, ka lēmums var neatbilst iepriekš minētājam juridiskās noteiktības kritērijam. Turpinājumā sniegti EDAU norādītie elementi, kas var radīt šaubas par IMI lēmumam izvēlētā juridiskā pamata atbilstību:






  — | EK līguma XV sadaļas sistēma: Eiropas komunikāciju tīkli. Saskaņā ar šo sistēmu Eiropas Kopiena var veicināt šādu tīklu izveidi, lai Eiropas pilsoņi gūtu labumu no labāka, drošāka un lētāka transporta, telekomunikācijām un enerģijas (6). Nav skaidri zināms, vai šī sistēma ir paredzēta arī tiem tīkliem starp valsts iestādēm, kas nepieciešami tiesību aktu īstenošanai, kā tas ir IMI gadījumā. |
| --- | --- | --- |

23.

EDAU ir patiesi norūpējies par to, ka, izvēloties IDABC lēmuma 4. pantu par lēmuma juridisko pamatu, Komisijas lēmuma sagatavotāji ir rīkojušies tā, ka lēmums var neatbilst iepriekš minētājam juridiskās noteiktības kritērijam. Turpinājumā sniegti EDAU norādītie elementi, kas var radīt šaubas par IMI lēmumam izvēlētā juridiskā pamata atbilstību:

—

EK līguma XV sadaļas sistēma: Eiropas komunikāciju tīkli. Saskaņā ar šo sistēmu Eiropas Kopiena var veicināt šādu tīklu izveidi, lai Eiropas pilsoņi gūtu labumu no labāka, drošāka un lētāka transporta, telekomunikācijām un enerģijas (6). Nav skaidri zināms, vai šī sistēma ir paredzēta arī tiem tīkliem starp valsts iestādēm, kas nepieciešami tiesību aktu īstenošanai, kā tas ir IMI gadījumā.

| — | Pasākumi, kas paredzēti EK līguma XV sadaļā (155. pantā). Kā minēts iepriekš, tie ir šādi: i) pamatnostādnes, ii) jebkādi pasākumi, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu tīklu savietojamību, jo īpaši tehniskās standartizācijas jomā, kā arī iii) projektu atbalstīšana. Lai arī pants nav pilnīgi skaidri formulēts — jēdziens “jebkādi pasākumi” var nozīmēt jebko — šis iespējamo pasākumu saraksts liek domāt, ka Līguma XV sadaļas mērķus paredzēts sasniegt galvenokārt ar pasākumiem, kas nav tiesību akti. EDAU uzsver, ka šajā sakarībā jēdziens “jebkādi pasākumi” attiecas konkrēti uz tehnisku standartizāciju. |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas paredzēti EK līguma XV sadaļā (155. pantā). Kā minēts iepriekš, tie ir šādi: i) pamatnostādnes, ii) jebkādi pasākumi, kas var būt nepieciešami, lai nodrošinātu tīklu savietojamību, jo īpaši tehniskās standartizācijas jomā, kā arī iii) projektu atbalstīšana. Lai arī pants nav pilnīgi skaidri formulēts — jēdziens “jebkādi pasākumi” var nozīmēt jebko — šis iespējamo pasākumu saraksts liek domāt, ka Līguma XV sadaļas mērķus paredzēts sasniegt galvenokārt ar pasākumiem, kas nav tiesību akti. EDAU uzsver, ka šajā sakarībā jēdziens “jebkādi pasākumi” attiecas konkrēti uz tehnisku standartizāciju.

| — | IDABC lēmuma 4. panta mērķis ir īstenot vispārējas intereses projektus, kas noteikti pašlaik īstenotajā darba programmā. IMI sistēmu izveidoja un finansē, balstoties uz minēto darba programmu. Tomēr EDAU nav pārliecināts, ka 4. pantu var izmantot kā juridisko pamatu noteikumiem par datu aizsardzību, kas ir saistoši IMI iesaistītajām pusēm un sniedz pilsoņiem subjektīvas tiesības. |
| --- | --- |

—

IDABC lēmuma 4. panta mērķis ir īstenot vispārējas intereses projektus, kas noteikti pašlaik īstenotajā darba programmā. IMI sistēmu izveidoja un finansē, balstoties uz minēto darba programmu. Tomēr EDAU nav pārliecināts, ka 4. pantu var izmantot kā juridisko pamatu noteikumiem par datu aizsardzību, kas ir saistoši IMI iesaistītajām pusēm un sniedz pilsoņiem subjektīvas tiesības.

| — | IDABC lēmuma 6. un 7. pantā, kas minēti 4. pantā, izklāstīti vispārējas intereses projektu īstenošanas principi. Šie principi attiecas uz līdzdalību, procedūru un tehnisku standartizāciju, kā arī projektu ekonomisku pamatojumu un īstenošanas iespējas. Tie nekādā veidā neattiecas uz datu aizsardzības principiem, nedz arī citiem līdzvērtīgiem publisko tiesību principiem. |
| --- | --- |

—

IDABC lēmuma 6. un 7. pantā, kas minēti 4. pantā, izklāstīti vispārējas intereses projektu īstenošanas principi. Šie principi attiecas uz līdzdalību, procedūru un tehnisku standartizāciju, kā arī projektu ekonomisku pamatojumu un īstenošanas iespējas. Tie nekādā veidā neattiecas uz datu aizsardzības principiem, nedz arī citiem līdzvērtīgiem publisko tiesību principiem.

| — | IDABC lēmuma procedūra: Saskaņā ar minētā lēmuma 30. apsvērumu īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumam, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). Šim nolūkam jāiesaista “komiteju procedūras” komiteju, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji. IMI lēmuma apsvērumos nav minēta šādas komitejas iesaistīšana. Pēc mūsu ziņām šāda komiteja nav bijusi iesaistīta. |
| --- | --- |

—

IDABC lēmuma procedūra: Saskaņā ar minētā lēmuma 30. apsvērumu īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem atbilstīgi Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumam, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). Šim nolūkam jāiesaista “komiteju procedūras” komiteju, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji. IMI lēmuma apsvērumos nav minēta šādas komitejas iesaistīšana. Pēc mūsu ziņām šāda komiteja nav bijusi iesaistīta.

| — | Vēl viens īpašs jautājums ir tas, ka IMI lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Šā iemesla dēļ, un neskatoties uz IMI lēmumā iekļautajām atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 un 6. pantā teikto, ka Komisija ir IMI iesaistītā puse, IMI lēmums nevar attiekties uz Komisijas veiktu personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

—

Vēl viens īpašs jautājums ir tas, ka IMI lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Šā iemesla dēļ, un neskatoties uz IMI lēmumā iekļautajām atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 un 6. pantā teikto, ka Komisija ir IMI iesaistītā puse, IMI lēmums nevar attiekties uz Komisijas veiktu personas datu apstrādi.

Iespējami risinājumi izvēlētā juridiskā pamata nepilnību novēršanai

| 24. | Iepriekš minēto iemeslu dēļ IMI lēmumam nepieciešams stingrs juridiskais pamats. Pastāv nopietnas šaubas, vai IMI lēmuma juridiskais pamats atbilst prasībai par juridisko noteiktību. EDAU ierosina Komisijai pārskatīt šo juridisko pamatu un atrast risinājumus izvēlētā juridiskā pamata nepilnību novēršanai, ar iespēju rezultātā aizvietot IMI lēmumu ar juridisku instrumentu, kas atbilstu prasībai par juridisku noteiktību. |
| --- | --- |

24.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ IMI lēmumam nepieciešams stingrs juridiskais pamats. Pastāv nopietnas šaubas, vai IMI lēmuma juridiskais pamats atbilst prasībai par juridisko noteiktību. EDAU ierosina Komisijai pārskatīt šo juridisko pamatu un atrast risinājumus izvēlētā juridiskā pamata nepilnību novēršanai, ar iespēju rezultātā aizvietot IMI lēmumu ar juridisku instrumentu, kas atbilstu prasībai par juridisku noteiktību.

| 25. | Šajā sakarībā piemērotākais risinājums varētu būt iespēja attiecībā uz IMI sistēmu Padomē un Eiropas Parlamentā pieņemt atsevišķu juridisku instrumentu, līdzīgi, kā par Šengenas Informācijas sistēmu, Vīzu informācijas sistēmu un citām lielapjoma IT datu bāzēm. |
| --- | --- |

25.

Šajā sakarībā piemērotākais risinājums varētu būt iespēja attiecībā uz IMI sistēmu Padomē un Eiropas Parlamentā pieņemt atsevišķu juridisku instrumentu, līdzīgi, kā par Šengenas Informācijas sistēmu, Vīzu informācijas sistēmu un citām lielapjoma IT datu bāzēm.

| 26. | EDAU ierosina izpētīt minēto iespēju. Šāds atsevišķs juridisks instruments varētu attiekties uz IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijām, tiesībām un pienākumiem saistībā ar datu aizsardzības prasībām (IMI lēmumā definētais priekšmets), kā arī uz citām prasībām, kas saistītas ar IMI sistēmas izveidi un darbību. |
| --- | --- |

26.

EDAU ierosina izpētīt minēto iespēju. Šāds atsevišķs juridisks instruments varētu attiekties uz IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijām, tiesībām un pienākumiem saistībā ar datu aizsardzības prasībām (IMI lēmumā definētais priekšmets), kā arī uz citām prasībām, kas saistītas ar IMI sistēmas izveidi un darbību.

| 27. | Otra iespēja būtu atrast juridisku pamatu citos iekšējo tirgu reglamentējošos tiesību aktos. Ciktāl IMI lēmums attiecas uz apmaiņu ar personas datiem saskaņā ar pakalpojumu direktīvu, būtu plašāk jāizpēta, vai šī direktīva paša, un jo īpaši tās 34. pants, varētu sniegt vajadzīgo juridisko pamatu. Ciktāl IMI lēmums attiecas uz apmaiņu ar personas datiem saskaņā ar profesionālo kvalifikāciju direktīvu, varētu izmantot līdzīgu pieeju: īpašu un skaidri formulētu juridisku pamatu var arī izveidot, grozot minēto direktīvu. |
| --- | --- |

27.

Otra iespēja būtu atrast juridisku pamatu citos iekšējo tirgu reglamentējošos tiesību aktos. Ciktāl IMI lēmums attiecas uz apmaiņu ar personas datiem saskaņā ar pakalpojumu direktīvu, būtu plašāk jāizpēta, vai šī direktīva paša, un jo īpaši tās 34. pants, varētu sniegt vajadzīgo juridisko pamatu. Ciktāl IMI lēmums attiecas uz apmaiņu ar personas datiem saskaņā ar profesionālo kvalifikāciju direktīvu, varētu izmantot līdzīgu pieeju: īpašu un skaidri formulētu juridisku pamatu var arī izveidot, grozot minēto direktīvu.

| 28. | Attiecībā uz turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuros nākotnē var paredzēt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ikreiz šādos jaunos tiesību aktos varētu pieņemt konkrētu juridisku pamatu. |
| --- | --- |

28.

Attiecībā uz turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuros nākotnē var paredzēt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ikreiz šādos jaunos tiesību aktos varētu pieņemt konkrētu juridisku pamatu.

3.   APSVĒRUMI PAR IMI LĒMUMA SATURU

| 29. | Šajā atzinuma sadaļā EDAU apskata IMI lēmumā iekļautos noteikumus, kas reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus. EDAU priekšlikumus varētu iekļaut jaunā juridiskā instrumentā, kas aizstātu IMI lēmumu, kā ierosināts iepriekš. Ja tomēr šāds jauns instruments netiek izveidots, priekšlikumus varētu iekļaut minētajā IMI lēmumā pēc tam, kad būs grozīts šis lēmums. |
| --- | --- |

29.

Šajā atzinuma sadaļā EDAU apskata IMI lēmumā iekļautos noteikumus, kas reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus. EDAU priekšlikumus varētu iekļaut jaunā juridiskā instrumentā, kas aizstātu IMI lēmumu, kā ierosināts iepriekš. Ja tomēr šāds jauns instruments netiek izveidots, priekšlikumus varētu iekļaut minētajā IMI lēmumā pēc tam, kad būs grozīts šis lēmums.

| 30. | Bez tam dažus no priekšlikumiem IMI iesaistītās puses jau tagad var sākt piemērot darbā, neveicot grozījumus lēmumā. EDAU cer, ka Komisija vismaz praktiskā līmenī ņems vērā šajā atzinumā sniegtos ierosinājumus ciktāl tie attiecas uz Komisijas kā IMI iesaistītās puses darbībām un līdz ar to atrodoties EDAU pārraudzībā. |
| --- | --- |

30.

Bez tam dažus no priekšlikumiem IMI iesaistītās puses jau tagad var sākt piemērot darbā, neveicot grozījumus lēmumā. EDAU cer, ka Komisija vismaz praktiskā līmenī ņems vērā šajā atzinumā sniegtos ierosinājumus ciktāl tie attiecas uz Komisijas kā IMI iesaistītās puses darbībām un līdz ar to atrodoties EDAU pārraudzībā.

2. pants — Iepriekš noteikti datu lauki: pārskatāmība un proporcionalitāte

| 31. | EDAU pauž gandarījumu par IMI tīmekļa vietnē Komisijas publicēto pirmo iepriekš noteikto jautājumu un citu datu lauku kopumu. Tie attiecas uz informācijas apmaiņu atbilstīgi Profesionālo kvalifikāciju direktīvai. |
| --- | --- |

31.

EDAU pauž gandarījumu par IMI tīmekļa vietnē Komisijas publicēto pirmo iepriekš noteikto jautājumu un citu datu lauku kopumu. Tie attiecas uz informācijas apmaiņu atbilstīgi Profesionālo kvalifikāciju direktīvai.

| 32. | Lai šādu labu praksi noteiktu par skaidri formulētu Komisijas pienākumu un tādā veidā nodrošinātu un turpmāk uzlabotu pārskatāmību, EDAU ierosina, lai IMI juridiskajā instrumentā iekļautu pienākumu Komisijai IMI tīmekļa vietnē publicēt iepriekš noteiktus jautājumus un citus datu laukus. |
| --- | --- |

32.

Lai šādu labu praksi noteiktu par skaidri formulētu Komisijas pienākumu un tādā veidā nodrošinātu un turpmāk uzlabotu pārskatāmību, EDAU ierosina, lai IMI juridiskajā instrumentā iekļautu pienākumu Komisijai IMI tīmekļa vietnē publicēt iepriekš noteiktus jautājumus un citus datu laukus.

| 33. | Attiecībā uz proporcionalitāti IMI juridiskajā instrumentā būtu precīzi jāparedz, ka iepriekš noteiktiem jautājumiem un citiem datu laukiem jābūt atbilstīgiem, piemērotiem un apjomā, kas nav pārmērīgs. Bez tam EDAU ir sagatavojis divus konkrētus ierosinājumus par proporcionalitāti:






  — | precīzs formulējums, ka IMI nav paredzēta regulārām migrējošu profesionāļu un pakalpojumu sniedzēju iepriekšējās darbības pārbaudēm, bet gan tikai gadījumiem, kad to paredz piemērojami tiesību akti un ir pamatotas šaubas par i) migrējošu pakalpojumu sniedzēja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtās informācijas autentiskumu vai ii) viņa tiesībām uz savas profesijas statusu vai praktizēšanu uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- | --- |

33.

Attiecībā uz proporcionalitāti IMI juridiskajā instrumentā būtu precīzi jāparedz, ka iepriekš noteiktiem jautājumiem un citiem datu laukiem jābūt atbilstīgiem, piemērotiem un apjomā, kas nav pārmērīgs. Bez tam EDAU ir sagatavojis divus konkrētus ierosinājumus par proporcionalitāti:

—

precīzs formulējums, ka IMI nav paredzēta regulārām migrējošu profesionāļu un pakalpojumu sniedzēju iepriekšējās darbības pārbaudēm, bet gan tikai gadījumiem, kad to paredz piemērojami tiesību akti un ir pamatotas šaubas par i) migrējošu pakalpojumu sniedzēja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtās informācijas autentiskumu vai ii) viņa tiesībām uz savas profesijas statusu vai praktizēšanu uzņēmējā dalībvalstī.

| — | Lai mazinātu konfidenciālu, bet ne vienmēr būtisku datu nevajadzīgu pārsūtīšanu, noteikumā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad būtiskas informācijas par sodāmību pārsūtīšana nav obligāta, iepriekš noteiktajos jautājumos un atbildēs IMI saskarnē nebūtu jāietver prasība sniegt informāciju par sodāmību un tās būtu jāformulē citādi — tā, lai mazinātu vajadzību dalīties ar konfidenciāliem datiem. Piemēram, uzņēmējas valsts kompetentai iestādei varētu pietikt ar informāciju, ka migrējošs advokāts ir oficiāli reģistrējies un ir pilntiesīgs savas valsts advokātu asociācijas biedrs, un tai nav jāzina, vai viņa izziņā par sodāmību ir ieraksts par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu, ja tas neliedz viņam turpināt advokāta praksi savā valstī. |
| --- | --- |

—

Lai mazinātu konfidenciālu, bet ne vienmēr būtisku datu nevajadzīgu pārsūtīšanu, noteikumā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad būtiskas informācijas par sodāmību pārsūtīšana nav obligāta, iepriekš noteiktajos jautājumos un atbildēs IMI saskarnē nebūtu jāietver prasība sniegt informāciju par sodāmību un tās būtu jāformulē citādi — tā, lai mazinātu vajadzību dalīties ar konfidenciāliem datiem. Piemēram, uzņēmējas valsts kompetentai iestādei varētu pietikt ar informāciju, ka migrējošs advokāts ir oficiāli reģistrējies un ir pilntiesīgs savas valsts advokātu asociācijas biedrs, un tai nav jāzina, vai viņa izziņā par sodāmību ir ieraksts par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu, ja tas neliedz viņam turpināt advokāta praksi savā valstī.

3. panta 2. punkts — Kopīga kontrole un pienākumu sadale

| 34. | IMI lēmuma 3. pantā paredzētā pienākumu sadale ir formulēta neskaidri un divdomīgi. EDAU atzīst, ka varētu nebūt iespējams IMI lēmumā īpaši noteikt katru apstrādes darbību un piešķirt Komisijai vai konkrētai kompetentai iestādei konkrētā dalībvalstī atbildību par katru šādu darbību. Tomēr IMI lēmumā būtu jāparedz norādījumi vismaz attiecībā uz nozīmīgākajiem kontroliera datu aizsardzības pienākumiem. |
| --- | --- |

34.

IMI lēmuma 3. pantā paredzētā pienākumu sadale ir formulēta neskaidri un divdomīgi. EDAU atzīst, ka varētu nebūt iespējams IMI lēmumā īpaši noteikt katru apstrādes darbību un piešķirt Komisijai vai konkrētai kompetentai iestādei konkrētā dalībvalstī atbildību par katru šādu darbību. Tomēr IMI lēmumā būtu jāparedz norādījumi vismaz attiecībā uz nozīmīgākajiem kontroliera datu aizsardzības pienākumiem.

| 35. | Jo īpaši EDAU ierosina IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā skaidri noteikt, ka






  — | katra kompetenta iestāde un IMI koordinators ir kontrolieris attiecībā uz paša veiktajām datu apstrādes darbībām kā sistēmas lietotājs; |
| --- | --- | --- |

35.

Jo īpaši EDAU ierosina IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā skaidri noteikt, ka

—

katra kompetenta iestāde un IMI koordinators ir kontrolieris attiecībā uz paša veiktajām datu apstrādes darbībām kā sistēmas lietotājs;

| — | Komisija nav sistēmas lietotājs, bet gan operators, un tā ir atbildīga, pirmkārt un galvenokārt, par sistēmas tehnisku darbību, uzturēšanu un tās vispārējas drošības nodrošināšanu, kā arī |
| --- | --- |

—

Komisija nav sistēmas lietotājs, bet gan operators, un tā ir atbildīga, pirmkārt un galvenokārt, par sistēmas tehnisku darbību, uzturēšanu un tās vispārējas drošības nodrošināšanu, kā arī

| — | IMI iesaistītās puses kopīgi veic pienākumus attiecībā uz paziņojumu sniegšanu, kā arī piešķir piekļuves, iebildumu un labojumu tiesības tā, kā tas noteikts (no jauna iekļautajos) punktos, kā izklāstīts turpmākajās sadaļās. |
| --- | --- |

—

IMI iesaistītās puses kopīgi veic pienākumus attiecībā uz paziņojumu sniegšanu, kā arī piešķir piekļuves, iebildumu un labojumu tiesības tā, kā tas noteikts (no jauna iekļautajos) punktos, kā izklāstīts turpmākajās sadaļās.

Paziņojums datu subjektiem

| 36. | EDAU ierosina, ka IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā būtu jāiekļauj jauns punkts, kurā paredzētu sadalīt atbildību par paziņojumu sniegšanu starp saistītiem kontrolieriem, izmantojot “dažādu līmeņu” pieeju. Jo īpaši tekstā būtu skaidri jānosaka, ka:






  — | pirmkārt, Komisijai savā IMI veltītajā tīmekļa vietnē būtu viegli saprotamā un vienkāršā valodā jāpublicē visaptverošs paziņojums par personas datu aizsardzību, ietverot visus jautājumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. un 11. pantā. EDAU ierosina, lai paziņojums ne tikai atteiktos uz nedaudzām Komisijas apstrādes darbībām attiecībā uz datiem, kuriem tai ir piekļuve (IMI lietotāju personas datiem), bet tajā sniegtu arī vispārēju paziņojumu par informācijas apmaiņu starp kompetentām iestādēm dažādās dalībvalstīs, kas ir minētās datu bāzes uzdevums. |
| --- | --- | --- |

36.

EDAU ierosina, ka IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā būtu jāiekļauj jauns punkts, kurā paredzētu sadalīt atbildību par paziņojumu sniegšanu starp saistītiem kontrolieriem, izmantojot “dažādu līmeņu” pieeju. Jo īpaši tekstā būtu skaidri jānosaka, ka:

—

pirmkārt, Komisijai savā IMI veltītajā tīmekļa vietnē būtu viegli saprotamā un vienkāršā valodā jāpublicē visaptverošs paziņojums par personas datu aizsardzību, ietverot visus jautājumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. un 11. pantā. EDAU ierosina, lai paziņojums ne tikai atteiktos uz nedaudzām Komisijas apstrādes darbībām attiecībā uz datiem, kuriem tai ir piekļuve (IMI lietotāju personas datiem), bet tajā sniegtu arī vispārēju paziņojumu par informācijas apmaiņu starp kompetentām iestādēm dažādās dalībvalstīs, kas ir minētās datu bāzes uzdevums.

| — | Otrkārt, papildus, katrai kompetentai iestādei būtu savā tīmekļa vietnē jāpublicē paziņojums par personas datu aizsardzību. Paziņojumam par personas datu aizsardzību būtu jāietver atsauce un saite uz Komisijas paziņojumu par personas datu aizsardzību, kā arī turpmāka izvērsta informācija par attiecīgo iestādi vai dalībvalsti. Šajos paziņojumos ir jāiekļauj, piemēram, arī jebkādi attiecīgajā valstī piemērotie ierobežojumi piekļuves vai informācijas tiesībām. Paziņojumu publicēšanu varētu koordinēt viens sadarbības birojs, kas vadītu sadarbību starp konkrētu valstu kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, papildus, katrai kompetentai iestādei būtu savā tīmekļa vietnē jāpublicē paziņojums par personas datu aizsardzību. Paziņojumam par personas datu aizsardzību būtu jāietver atsauce un saite uz Komisijas paziņojumu par personas datu aizsardzību, kā arī turpmāka izvērsta informācija par attiecīgo iestādi vai dalībvalsti. Šajos paziņojumos ir jāiekļauj, piemēram, arī jebkādi attiecīgajā valstī piemērotie ierobežojumi piekļuves vai informācijas tiesībām. Paziņojumu publicēšanu varētu koordinēt viens sadarbības birojs, kas vadītu sadarbību starp konkrētu valstu kompetentām iestādēm.

| — | Treškārt un visbeidzot, vēlākais personas datu augšupielādes brīdī un gadījumos, kad nav iespējams piemērot ierobežojumu, paziņojums datu subjektiem būtu jāsniedz tiešā veidā, izmantojot citus līdzekļus, nevis paziņojumu par personas datu aizsardzību tīmekļa vietnē. Kā ieteicamu pieeju varētu izmantot īsas atsauces uz IMI un saites uz attiecīgiem paziņojumiem par personas datu aizsardzību internetā iekļaušanu visā saziņā, ko kompetentās iestādes veic ar datu subjektiem (parasti migrējošiem pakalpojumu sniedzējiem vai profesionāļiem). |
| --- | --- |

—

Treškārt un visbeidzot, vēlākais personas datu augšupielādes brīdī un gadījumos, kad nav iespējams piemērot ierobežojumu, paziņojums datu subjektiem būtu jāsniedz tiešā veidā, izmantojot citus līdzekļus, nevis paziņojumu par personas datu aizsardzību tīmekļa vietnē. Kā ieteicamu pieeju varētu izmantot īsas atsauces uz IMI un saites uz attiecīgiem paziņojumiem par personas datu aizsardzību internetā iekļaušanu visā saziņā, ko kompetentās iestādes veic ar datu subjektiem (parasti migrējošiem pakalpojumu sniedzējiem vai profesionāļiem).

Piekļuves, iebildumu un labojumu tiesības

| 37. | EDAU arī ierosina iekļaut jaunu punktu, lai:






  — | precīzi noteiktu, kam datu subjektiem būtu jāadresē lūgums par piekļuves sniegšanu, iebildums vai lūgums par labojumu veikšanu; |
| --- | --- | --- |

37.

EDAU arī ierosina iekļaut jaunu punktu, lai:

—

precīzi noteiktu, kam datu subjektiem būtu jāadresē lūgums par piekļuves sniegšanu, iebildums vai lūgums par labojumu veikšanu;

| — | precīzi noteiktu, kura kompetenta iestāde būs pilnvarota lemt par šādiem lūgumiem, kā arī |
| --- | --- |

—

precīzi noteiktu, kura kompetenta iestāde būs pilnvarota lemt par šādiem lūgumiem, kā arī

| — | paredzētu procedūru gadījumiem, ja datu subjekts iesniedz savu lūgumu IMI iesaistītai pusei, kas nav pilnvarota lemt par šādiem lūgumiem. |
| --- | --- |

—

paredzētu procedūru gadījumiem, ja datu subjekts iesniedz savu lūgumu IMI iesaistītai pusei, kas nav pilnvarota lemt par šādiem lūgumiem.

| 38. | Bez tam būtu jānosaka, ka Komisija var sniegt piekļuvi tikai tādiem datiem, kuriem tai pašai ir likumīga piekļuve. Tāpēc uz Komisiju neattieksies pienākums nodrošināt piekļuvi informācijas apmaiņai starp kompetentām iestādēm. Tomēr, ja datu subjekts vēršas pie Komisijas ar šādu lūgumu, Komisijai bez nepamatotas novilcināšanas ir jānosūta datu subjekts uz iestādēm, kam ir piekļuve attiecīgai informācijai un attiecīgi par to jāinformē datu subjekts. |
| --- | --- |

38.

Bez tam būtu jānosaka, ka Komisija var sniegt piekļuvi tikai tādiem datiem, kuriem tai pašai ir likumīga piekļuve. Tāpēc uz Komisiju neattieksies pienākums nodrošināt piekļuvi informācijas apmaiņai starp kompetentām iestādēm. Tomēr, ja datu subjekts vēršas pie Komisijas ar šādu lūgumu, Komisijai bez nepamatotas novilcināšanas ir jānosūta datu subjekts uz iestādēm, kam ir piekļuve attiecīgai informācijai un attiecīgi par to jāinformē datu subjekts.

4. pants — Informācijas apmaiņā iesaistīto datu subjektu personas datu saglabāšana

| 39. | IMI lēmuma 4. panta 1. punktā noteikts, ka datu uzglabāšanas laiks ir seši mēneši no informācijas apmaiņas “oficiālas pabeigšanas” brīža. |
| --- | --- |

39.

IMI lēmuma 4. panta 1. punktā noteikts, ka datu uzglabāšanas laiks ir seši mēneši no informācijas apmaiņas “oficiālas pabeigšanas” brīža.

| 40. | EDAU saprot, ka kompetentām iestādēm varētu būt nepieciešama noteikta elastība datu saglabāšanā, jo papildus sākotnējam jautājumam un atbildei, starp kompetentām iestādēm iespējami arī turpmāki jautājumi par attiecīgo lietu. Patiešām 29. panta darba grupas atzinuma sagatavošanas laikā Komisija paskaidroja, ka sistēmas administratīvās procedūras, par kurām informācijas apmaiņa var būt nepieciešama, parasti tiek pabeigtas dažu mēnešu laikā un sešu mēnešu saglabāšanas laiks tika ierosināts, lai sniegtu noteiktu elastību neparedzētu aizkavēšanās gadījumos. |
| --- | --- |

40.

EDAU saprot, ka kompetentām iestādēm varētu būt nepieciešama noteikta elastība datu saglabāšanā, jo papildus sākotnējam jautājumam un atbildei, starp kompetentām iestādēm iespējami arī turpmāki jautājumi par attiecīgo lietu. Patiešām 29. panta darba grupas atzinuma sagatavošanas laikā Komisija paskaidroja, ka sistēmas administratīvās procedūras, par kurām informācijas apmaiņa var būt nepieciešama, parasti tiek pabeigtas dažu mēnešu laikā un sešu mēnešu saglabāšanas laiks tika ierosināts, lai sniegtu noteiktu elastību neparedzētu aizkavēšanās gadījumos.

| 41. | Ņemot vērā minēto un balstoties uz Komisijas sniegto skaidrojumu, EDAU šaubās vai pastāv likumīgs iemesls saglabāt datus IMI sistēmā vēl sešus mēnešus pēc informācijas apmaiņas oficiālas pabeigšanas. Tādēļ EDAU ierosina sākt skaitīt minēto sešu mēnešu termiņu datu automātiskai dzēšanai no dienas, kad pieprasījumu sniegusī iestāde pirmo reizi sazinās ar otru pusi konkrētā informācijas apmaiņas gadījumā. Patiešām lietderīgāk būtu noteikt automātiskas dzēšanas datumu atkarībā no dažādiem informācijas apmaiņas veidiem (vienmēr sākot termiņa skaitīšanu no informācijas apmaiņas sākuma). Sešu mēnešu saglabāšanas laiks varētu būt pieņemams, piemēram, informācijas apmaiņai saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, taču tas ne vienmēr būs pietiekams citos informācijas apmaiņas gadījumos par iekšējā tirgus tiesību aktiem nākotnē. |
| --- | --- |

41.

Ņemot vērā minēto un balstoties uz Komisijas sniegto skaidrojumu, EDAU šaubās vai pastāv likumīgs iemesls saglabāt datus IMI sistēmā vēl sešus mēnešus pēc informācijas apmaiņas oficiālas pabeigšanas. Tādēļ EDAU ierosina sākt skaitīt minēto sešu mēnešu termiņu datu automātiskai dzēšanai no dienas, kad pieprasījumu sniegusī iestāde pirmo reizi sazinās ar otru pusi konkrētā informācijas apmaiņas gadījumā. Patiešām lietderīgāk būtu noteikt automātiskas dzēšanas datumu atkarībā no dažādiem informācijas apmaiņas veidiem (vienmēr sākot termiņa skaitīšanu no informācijas apmaiņas sākuma). Sešu mēnešu saglabāšanas laiks varētu būt pieņemams, piemēram, informācijas apmaiņai saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, taču tas ne vienmēr būs pietiekams citos informācijas apmaiņas gadījumos par iekšējā tirgus tiesību aktiem nākotnē.

| 42. | EDAU arī piebilst, ka, pat ja tā ierosinājumi netiks ņemti vērā, būtu vismaz precīzi jānoformulē jēdziena informācijas apmaiņas “oficiālā pabeigšana” nozīme. Īpaši jānodrošina, lai dati datu bāzē nesaglabātos ilgāk, nekā tas nepieciešams, vienkārši tādēļ, ka kompetenta iestāde nav slēgusi lietu. |
| --- | --- |

42.

EDAU arī piebilst, ka, pat ja tā ierosinājumi netiks ņemti vērā, būtu vismaz precīzi jānoformulē jēdziena informācijas apmaiņas “oficiālā pabeigšana” nozīme. Īpaši jānodrošina, lai dati datu bāzē nesaglabātos ilgāk, nekā tas nepieciešams, vienkārši tādēļ, ka kompetenta iestāde nav slēgusi lietu.

| 43. | Bez tam EDAU ierosina 4. panta otrā daļā mainīt jēdziena “dzēst — saglabāt” loģiku. Komisijai būtu jāizpilda lūgumi par dzēšanu 10 darba dienu laikā visos gadījumos, neatkarīgi no tā, vai otra informācijas apmaiņā iesaistītā kompetentā iestāde vēlētos vai nē saglabāt informāciju IMI. Tomēr būtu jāpastāv automatizētam mehānismam šādas otras kompetentas iestādes brīdināšanai, lai tā nezaudētu datus un varētu, ja vēlas, lejupielādēt vai izdrukāt šo informāciju un saglabāt to savu uzdevumu vajadzībām ārpus IMI saskaņā ar saviem datu aizsardzības noteikumiem. Desmit dienu brīdināšanas laiks šķiet pieņemams gan kā minimuma, gan maksimālais noteiktais termiņš. Komisijai vajadzētu būt iespējai dzēst informāciju pirms šī desmit dienu termiņa tikai, ja abas iesaistītās iestādes apstiprina savu vēlmi dzēst datus. |
| --- | --- |

43.

Bez tam EDAU ierosina 4. panta otrā daļā mainīt jēdziena “dzēst — saglabāt” loģiku. Komisijai būtu jāizpilda lūgumi par dzēšanu 10 darba dienu laikā visos gadījumos, neatkarīgi no tā, vai otra informācijas apmaiņā iesaistītā kompetentā iestāde vēlētos vai nē saglabāt informāciju IMI. Tomēr būtu jāpastāv automatizētam mehānismam šādas otras kompetentas iestādes brīdināšanai, lai tā nezaudētu datus un varētu, ja vēlas, lejupielādēt vai izdrukāt šo informāciju un saglabāt to savu uzdevumu vajadzībām ārpus IMI saskaņā ar saviem datu aizsardzības noteikumiem. Desmit dienu brīdināšanas laiks šķiet pieņemams gan kā minimuma, gan maksimālais noteiktais termiņš. Komisijai vajadzētu būt iespējai dzēst informāciju pirms šī desmit dienu termiņa tikai, ja abas iesaistītās iestādes apstiprina savu vēlmi dzēst datus.

Drošības pasākumi

| 44. | EDAU arī ierosina noteikt, ka drošības pasākumi, neatkarīgi no tā, vai tos veic Komisija vai kompetentas iestādes, būtu jāpieņem saskaņā ar dalībvalstu labāko praksi. |
| --- | --- |

44.

EDAU arī ierosina noteikt, ka drošības pasākumi, neatkarīgi no tā, vai tos veic Komisija vai kompetentas iestādes, būtu jāpieņem saskaņā ar dalībvalstu labāko praksi.

Kopīga uzraudzība

| 45. | Līdz ar to, ka informācijas apmaiņu saskaņā ar IMI reglamentē daudzi valstu datu aizsardzības likumi un to uzrauga daudzas valstu datu aizsardzības iestādes (papildus Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai un EDAU kā uzraudzības iestādei attiecībā uz dažiem apstrādes darbību aspektiem), EDAU ierosina, ka IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā būtu jāietver arī precīzi noteikumi, kas veicinātu kopīgu IMI uzraudzību, kuru veiktu dažādās datu aizsardzībā iesaistītās iestādes. Kopīgu uzraudzību varētu veidot identiski tam, kā juridiskos instrumentos par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (8). |
| --- | --- |

45.

Līdz ar to, ka informācijas apmaiņu saskaņā ar IMI reglamentē daudzi valstu datu aizsardzības likumi un to uzrauga daudzas valstu datu aizsardzības iestādes (papildus Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai un EDAU kā uzraudzības iestādei attiecībā uz dažiem apstrādes darbību aspektiem), EDAU ierosina, ka IMI reglamentējošā juridiskā instrumentā būtu jāietver arī precīzi noteikumi, kas veicinātu kopīgu IMI uzraudzību, kuru veiktu dažādās datu aizsardzībā iesaistītās iestādes. Kopīgu uzraudzību varētu veidot identiski tam, kā juridiskos instrumentos par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (8).

4.   SECINĀJUMI

| 46. | EDAU atbalsta Komisijas mērķus izveidot elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai un reglamentēt minētās sistēmas datu aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

46.

EDAU atbalsta Komisijas mērķus izveidot elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai un reglamentēt minētās sistēmas datu aizsardzības aspektus.

| 47. | Iepriekš minēto iemeslu dēļ IMI lēmumam nepieciešams stingrs juridisks pamats. EDAU ierosina Komisijai pārskatīt izvēlēto juridisko pamatu un atrast risinājumus izvēlētā juridiskā pamata nepilnību novēršanai, ar iespēju rezultātā aizvietot IMI lēmumu ar juridisku instrumentu, kas atbilstu prasībai par juridisku noteiktību. |
| --- | --- |

47.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ IMI lēmumam nepieciešams stingrs juridisks pamats. EDAU ierosina Komisijai pārskatīt izvēlēto juridisko pamatu un atrast risinājumus izvēlētā juridiskā pamata nepilnību novēršanai, ar iespēju rezultātā aizvietot IMI lēmumu ar juridisku instrumentu, kas atbilstu prasībai par juridisku noteiktību.

| 48. | Kā vispiemērotāko risinājumu EDAU ierosina analizēt iespēju attiecībā uz IMI sistēmu Padomes un Eiropas Parlamenta līmenī pieņemt atsevišķu juridisku instrumentu, līdzīgi, kā par Šengenas Informācijas sistēmu, Vīzu informācijas sistēmu un citām lielapjoma IT datubāzēm. |
| --- | --- |

48.

Kā vispiemērotāko risinājumu EDAU ierosina analizēt iespēju attiecībā uz IMI sistēmu Padomes un Eiropas Parlamenta līmenī pieņemt atsevišķu juridisku instrumentu, līdzīgi, kā par Šengenas Informācijas sistēmu, Vīzu informācijas sistēmu un citām lielapjoma IT datubāzēm.

| 49. | Kā cits risinājums būtu izpēte par to, vai pakalpojumu direktīvas 34. pants un līdzīgi noteikumi, kas vēl ir jāpieņem attiecībā uz citiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, varētu nodrošināt vajadzīgo juridisko pamatu. |
| --- | --- |

49.

Kā cits risinājums būtu izpēte par to, vai pakalpojumu direktīvas 34. pants un līdzīgi noteikumi, kas vēl ir jāpieņem attiecībā uz citiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, varētu nodrošināt vajadzīgo juridisko pamatu.

| 50. | Turklāt atzinumā sniegti vairāki priekšlikumi noteikumiem, kas reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus un kas jāiekļauj jaunā juridiskā instrumentā, ar kuru aizvietotu IMI lēmumu, kā ierosināts iepriekš, vai arī, ja šāds jauns instruments netiek izstrādāts — jāiekļauj minētajā IMI lēmumā pēc tam, kad būs grozīts šis lēmums. |
| --- | --- |

50.

Turklāt atzinumā sniegti vairāki priekšlikumi noteikumiem, kas reglamentē IMI datu aizsardzības aspektus un kas jāiekļauj jaunā juridiskā instrumentā, ar kuru aizvietotu IMI lēmumu, kā ierosināts iepriekš, vai arī, ja šāds jauns instruments netiek izstrādāts — jāiekļauj minētajā IMI lēmumā pēc tam, kad būs grozīts šis lēmums.

| 51. | Daudzus no priekšlikumiem IMI iesaistītās puses jau tagad var sākt piemērot darbā, neveicot grozījumus lēmumā. EDAU cer, ka Komisija iespēju robežās, bet vismaz praktiskā līmenī, ņems vērā šajā atzinumā sniegtos ierosinājumus, ciktāl tie attiecas uz Komisijas kā IMI iesaistītās puses darbībām. |
| --- | --- |

51.

Daudzus no priekšlikumiem IMI iesaistītās puses jau tagad var sākt piemērot darbā, neveicot grozījumus lēmumā. EDAU cer, ka Komisija iespēju robežās, bet vismaz praktiskā līmenī, ņems vērā šajā atzinumā sniegtos ierosinājumus, ciktāl tie attiecas uz Komisijas kā IMI iesaistītās puses darbībām.

| 52. | Šie ierosinājumi attiecas uz pārskatāmību un proporcionalitāti, kopīgu kontroli un pienākumu sadali, paziņojumiem datu subjektiem, piekļuves, iebildumu un labojumu tiesībām, datu saglabāšanu, drošības pasākumiem un kopīgu uzraudzību. |
| --- | --- |

52.

Šie ierosinājumi attiecas uz pārskatāmību un proporcionalitāti, kopīgu kontroli un pienākumu sadali, paziņojumiem datu subjektiem, piekļuves, iebildumu un labojumu tiesībām, datu saglabāšanu, drošības pasākumiem un kopīgu uzraudzību.

Briselē, 2008. gada 22. februārī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  Skatīt šā atzinuma 12. punktu.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

3

(4)  29. panta darba grupas atzinums Nr. 7/2007 par datu aizsardzības jautājumiem, kas saistīti ar iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), WP 140.

4

IMI

(5)  OV L 144, 30.4.2004., labotā redakcija OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp.

5

(6)  Skatīt Komisijas Balto grāmatu par izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību (COM(93) 700) galīgā redakcija.

6

(7)  OV L 184, 29.12.2006., 23. lpp.

7

(8)  Skatīt 44.–46. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.) un 60.–62. pantu Padomes Lēmumā 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

8

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/8

---

Komisijas paziņojums — Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi

(2008/C 270/02)

1.   IEVADS

| 1. | Globālā finanšu krīze ir ievērojami pastiprinājusies un tagad spēcīgi ietekmē ES banku nozari. Papildus konkrētām problēmām, kas īpaši saistītas ar ASV hipotekāro tirgu un ar hipotēkām nodrošinātiem aktīviem vai ar zaudējumiem, ko rada atsevišķu banku pārmērīgi riskantās stratēģijas, iepriekšējās nedēļās ir samazinājusies vispārējā uzticība banku nozarē. Arvien lielāka nedrošība par atsevišķu finanšu iestāžu kredītrisku ir paralizējusi starpbanku aizdevumu tirgu, tādējādi kopumā padarot arvien grūtāku finanšu iestāžu piekļuvi likviditātei. |
| --- | --- |

1.

Globālā finanšu krīze ir ievērojami pastiprinājusies un tagad spēcīgi ietekmē ES banku nozari. Papildus konkrētām problēmām, kas īpaši saistītas ar ASV hipotekāro tirgu un ar hipotēkām nodrošinātiem aktīviem vai ar zaudējumiem, ko rada atsevišķu banku pārmērīgi riskantās stratēģijas, iepriekšējās nedēļās ir samazinājusies vispārējā uzticība banku nozarē. Arvien lielāka nedrošība par atsevišķu finanšu iestāžu kredītrisku ir paralizējusi starpbanku aizdevumu tirgu, tādējādi kopumā padarot arvien grūtāku finanšu iestāžu piekļuvi likviditātei.

| 2. | Pašreizējā situācija apdraud tādu atsevišķu finanšu iestāžu pastāvēšanu, kurām ir problēmas, ko radījis to konkrētais uzņēmējdarbības modelis vai uzņēmējdarbības prakse, kuru nepilnības ir atklājusi un pastiprinājusi krīze finanšu tirgos. Lai nodrošinātu minēto iestāžu ilgtermiņa dzīvotspēju, nevis tās likvidētu, būs vajadzīga to darbības visaptveroša pārstrukturēšana. Pašreizējos apstākļos krīze vienlīdz ietekmē finanšu iestādes, kuras būtībā ir drošas un kurās grūtības izraisa vispārējie tirgus apstākļi, kas ir krasi ierobežojuši piekļuvi likviditātei. Lai atjaunotu šo iestāžu ilgtermiņa dzīvotspēju, var būt vajadzīga ne tik pamatīga pārstrukturēšana. Tomēr jebkurā gadījumā pasākumi, ko veic dalībvalsts, lai atbalstītu (dažas) iestādes, kuras darbojas valsts finanšu tirgū, var radīt priekšrocības šīm iestādēm kaitējot citām iestādēm, kuras darbojas minētajā dalībvalstī vai citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.

Pašreizējā situācija apdraud tādu atsevišķu finanšu iestāžu pastāvēšanu, kurām ir problēmas, ko radījis to konkrētais uzņēmējdarbības modelis vai uzņēmējdarbības prakse, kuru nepilnības ir atklājusi un pastiprinājusi krīze finanšu tirgos. Lai nodrošinātu minēto iestāžu ilgtermiņa dzīvotspēju, nevis tās likvidētu, būs vajadzīga to darbības visaptveroša pārstrukturēšana. Pašreizējos apstākļos krīze vienlīdz ietekmē finanšu iestādes, kuras būtībā ir drošas un kurās grūtības izraisa vispārējie tirgus apstākļi, kas ir krasi ierobežojuši piekļuvi likviditātei. Lai atjaunotu šo iestāžu ilgtermiņa dzīvotspēju, var būt vajadzīga ne tik pamatīga pārstrukturēšana. Tomēr jebkurā gadījumā pasākumi, ko veic dalībvalsts, lai atbalstītu (dažas) iestādes, kuras darbojas valsts finanšu tirgū, var radīt priekšrocības šīm iestādēm kaitējot citām iestādēm, kuras darbojas minētajā dalībvalstī vai citās dalībvalstīs.

| 3. | ECOFIN padome 2008. gada 7. oktobrī pieņēma secinājumus, kuros apņēmās veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pastiprinātu banku sistēmas drošību un stabilitāti nolūkā atjaunot uzticību finanšu nozarei un tās pareizu darbību. Par vienu no līdzekļiem, kā aizsargāt noguldītāju intereses un sistēmas stabilitāti, tika atzīta sistēmiski nozīmīgu neaizsargātāko finanšu iestāžu rekapitalizācija. Tika arī nolemts, ka par valsts intervenci jālemj valsts līmenī, bet tas jādara koordinēti un pamatojoties uz vairākiem kopējiem ES principiem (1). Šajā pašā sakarā Komisija piedāvāja drīzumā sniegt norādījumus par sistēmu, saskaņā ar kuru varētu ātri izvērtēt, vai rekapitalizācijas un garantiju shēmas ir saderīgas ar valsts atbalsta noteikumiem, un minēto shēmu piemērošanas gadījumus. |
| --- | --- |

3.

ECOFIN padome 2008. gada 7. oktobrī pieņēma secinājumus, kuros apņēmās veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pastiprinātu banku sistēmas drošību un stabilitāti nolūkā atjaunot uzticību finanšu nozarei un tās pareizu darbību. Par vienu no līdzekļiem, kā aizsargāt noguldītāju intereses un sistēmas stabilitāti, tika atzīta sistēmiski nozīmīgu neaizsargātāko finanšu iestāžu rekapitalizācija. Tika arī nolemts, ka par valsts intervenci jālemj valsts līmenī, bet tas jādara koordinēti un pamatojoties uz vairākiem kopējiem ES principiem (1). Šajā pašā sakarā Komisija piedāvāja drīzumā sniegt norādījumus par sistēmu, saskaņā ar kuru varētu ātri izvērtēt, vai rekapitalizācijas un garantiju shēmas ir saderīgas ar valsts atbalsta noteikumiem, un minēto shēmu piemērošanas gadījumus.

| 4. | Ņemot vērā krīzes mērogu, kura tagad apdraud arī būtībā drošas bankas, Eiropas finanšu tirgu integrācijas augsto pakāpi un savstarpējo saistību, un smagās atskaņas, ko radītu sistēmiski nozīmīgas finanšu iestādes iespējamais bankrots, kas vēl pastiprinātu krīzi, Komisija apzinās, ka dalībvalstis var uzskatīt par vajadzīgu veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti. Pašreizējo finanšu nozares problēmu īpašā rakstura dēļ minētos pasākumus var nākties izvērst tā, ka tie pārsniedz atsevišķu finanšu iestāžu stabilizāciju, un ietvert vispārīgas shēmas. |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā krīzes mērogu, kura tagad apdraud arī būtībā drošas bankas, Eiropas finanšu tirgu integrācijas augsto pakāpi un savstarpējo saistību, un smagās atskaņas, ko radītu sistēmiski nozīmīgas finanšu iestādes iespējamais bankrots, kas vēl pastiprinātu krīzi, Komisija apzinās, ka dalībvalstis var uzskatīt par vajadzīgu veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti. Pašreizējo finanšu nozares problēmu īpašā rakstura dēļ minētos pasākumus var nākties izvērst tā, ka tie pārsniedz atsevišķu finanšu iestāžu stabilizāciju, un ietvert vispārīgas shēmas.

| 5. | Lai gan, piemērojot valsts atbalsta noteikumus pasākumiem, kas vērsti uz krīzes atrisināšanu finanšu tirgos, ir pienācīgi jāņem vērā pašreizējie ārkārtas apstākļi, Komisijai ir jānodrošina, ka minētie pasākumi nerada nevajadzīgus traucējumus konkurencei starp finanšu iestādēm, kuras darbojas tirgū, vai negatīvu papildu ietekmi uz citām dalībvalstīm. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt norādījumus par kritērijiem, kuri attiecas uz vispārīgo shēmu saderību ar Līgumu, kā arī par minēto shēmu piemērošanas atsevišķiem gadījumiem un sistēmiskā nozīmīguma ad hoc gadījumiem. Piemērojot šos kritērijus pasākumiem, ko veic dalībvalstis, Komisija rīkosies tik ātri, cik tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu juridisku noteiktību un atjaunotu uzticēšanos finanšu tirgiem. |
| --- | --- |

5.

Lai gan, piemērojot valsts atbalsta noteikumus pasākumiem, kas vērsti uz krīzes atrisināšanu finanšu tirgos, ir pienācīgi jāņem vērā pašreizējie ārkārtas apstākļi, Komisijai ir jānodrošina, ka minētie pasākumi nerada nevajadzīgus traucējumus konkurencei starp finanšu iestādēm, kuras darbojas tirgū, vai negatīvu papildu ietekmi uz citām dalībvalstīm. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt norādījumus par kritērijiem, kuri attiecas uz vispārīgo shēmu saderību ar Līgumu, kā arī par minēto shēmu piemērošanas atsevišķiem gadījumiem un sistēmiskā nozīmīguma ad hoc gadījumiem. Piemērojot šos kritērijus pasākumiem, ko veic dalībvalstis, Komisija rīkosies tik ātri, cik tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu juridisku noteiktību un atjaunotu uzticēšanos finanšu tirgiem.

2.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI

| 6. | Valsts atbalstu grūtībās nonākušiem atsevišķiem uzņēmumiem parasti novērtē saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (turpmāk — “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), kurā formulēts Komisijas sniegtais Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta traktējums attiecībā uz šāda veida atbalstu. Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir piemērojamas vispārēji, bet tajā pašā laikā tajās ir paredzēti daži īpaši kritēriji finanšu nozarei. |
| --- | --- |

6.

Valsts atbalstu grūtībās nonākušiem atsevišķiem uzņēmumiem parasti novērtē saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (turpmāk — “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), kurā formulēts Komisijas sniegtais Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta traktējums attiecībā uz šāda veida atbalstu. Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir piemērojamas vispārēji, bet tajā pašā laikā tajās ir paredzēti daži īpaši kritēriji finanšu nozarei.

| 7. | Turklāt saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija var atļaut valsts atbalstu, kas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

7.

Turklāt saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija var atļaut valsts atbalstu, kas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| 8. | Komisija atkārtoti apstiprina, ka saskaņā ar tiesu praksi un tās lēmumu pieņemšanas praksi (3) Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ir nepieciešama sašaurināta interpretācija par to, kas būtu uzskatāmi par nopietniem traucējumiem kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

8.

Komisija atkārtoti apstiprina, ka saskaņā ar tiesu praksi un tās lēmumu pieņemšanas praksi (3) Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ir nepieciešama sašaurināta interpretācija par to, kas būtu uzskatāmi par nopietniem traucējumiem kādas dalībvalsts tautsaimniecībā.

| 9. | Ņemot vērā nopietnības līmeni, kādu sasniegusi pašreizējā krīze finanšu tirgos un tās iespējamo ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību kopumā, Komisija uzskata, ka pašreizējos apstākļos 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu var izmantot par juridisko pamatu atbalsta pasākumiem, ko veic, lai atrisinātu sistēmas krīzi. Tas jo īpaši attiecas uz atbalstu, ko piešķir vispārējas shēmas veidā, kas ir pieejama vairākām vai visām finanšu iestādēm dalībvalstī. Ja dalībvalsts iestādes, kas ir atbildīgas par finansiālo stabilitāti, paziņotu Komisijai, ka pastāv šādu nopietnu traucējumu risks, tas būtu īpaši svarīgi Komisijas novērtējumam. |
| --- | --- |

9.

Ņemot vērā nopietnības līmeni, kādu sasniegusi pašreizējā krīze finanšu tirgos un tās iespējamo ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību kopumā, Komisija uzskata, ka pašreizējos apstākļos 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu var izmantot par juridisko pamatu atbalsta pasākumiem, ko veic, lai atrisinātu sistēmas krīzi. Tas jo īpaši attiecas uz atbalstu, ko piešķir vispārējas shēmas veidā, kas ir pieejama vairākām vai visām finanšu iestādēm dalībvalstī. Ja dalībvalsts iestādes, kas ir atbildīgas par finansiālo stabilitāti, paziņotu Komisijai, ka pastāv šādu nopietnu traucējumu risks, tas būtu īpaši svarīgi Komisijas novērtējumam.

| 10. | Apstākļos, kas atbilst 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, nav izslēgta dalībvalstu ad hoc intervence. Lai gan, novērtējot atbalstu, ir jāievēro vispārīgie principi, kuri izklāstīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, gan shēmas, gan ad hoc intervences gadījumā konkrētajos apstākļos var atļaut tādu ārkārtas pasākumu apstiprināšanu kā strukturālā ārkārtas intervence, tādu trešo pušu tiesību aizsardzība kā kreditori, kā arī glābšanas pasākumi, kuru ilgums var pārsniegt 6 mēnešus. |
| --- | --- |

10.

Apstākļos, kas atbilst 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, nav izslēgta dalībvalstu ad hoc intervence. Lai gan, novērtējot atbalstu, ir jāievēro vispārīgie principi, kuri izklāstīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, gan shēmas, gan ad hoc intervences gadījumā konkrētajos apstākļos var atļaut tādu ārkārtas pasākumu apstiprināšanu kā strukturālā ārkārtas intervence, tādu trešo pušu tiesību aizsardzība kā kreditori, kā arī glābšanas pasākumi, kuru ilgums var pārsniegt 6 mēnešus.

| 11. | Tomēr ir jāuzsver, ka iepriekš minētie apsvērumi norāda uz to, ka 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu nevar principā paredzēt krīzes situācijās citās atsevišķās nozarēs, ja nepastāv salīdzināms risks, ka tās var nekavējoši ietekmēt dalībvalsts tautsaimniecību kopumā. Attiecībā uz finanšu nozari šo noteikumu var piemērot vienīgi neapšaubāmos ārkārtas apstākļos, kad tiek apdraudēta finanšu tirgu darbība kopumā. |
| --- | --- |

11.

Tomēr ir jāuzsver, ka iepriekš minētie apsvērumi norāda uz to, ka 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu nevar principā paredzēt krīzes situācijās citās atsevišķās nozarēs, ja nepastāv salīdzināms risks, ka tās var nekavējoši ietekmēt dalībvalsts tautsaimniecību kopumā. Attiecībā uz finanšu nozari šo noteikumu var piemērot vienīgi neapšaubāmos ārkārtas apstākļos, kad tiek apdraudēta finanšu tirgu darbība kopumā.

| 12. | Ja pastāv nopietni traucējumi kādas dalībvalsts tautsaimniecībā atbilstoši iepriekš minētajam, atsauce uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iespējama nevis uz nenoteiktu laiku, bet vienīgi tik ilgi, cik tā piemērošanu attaisno krīzes situācija. |
| --- | --- |

12.

Ja pastāv nopietni traucējumi kādas dalībvalsts tautsaimniecībā atbilstoši iepriekš minētajam, atsauce uz 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iespējama nevis uz nenoteiktu laiku, bet vienīgi tik ilgi, cik tā piemērošanu attaisno krīzes situācija.

| 13. | Tas ir saistīts ar vajadzību regulāri pārskatīt visas vispārējās shēmas, kas izveidotas uz šā pamata, piem., garantiju shēmas vai rekapitalizācijas shēmas veidā, un izbeigt šo shēmu darbību, tiklīdz to atļauj attiecīgās dalībvalsts ekonomiskā situācija. Atzīstot, ka pašlaik nav iespējams paredzēt, cik ilgi turpināsies pašreizējās ārkārtas problēmas finanšu tirgos, un ka, lai atjaunotu uzticību, var būt nepieciešams brīdināt par to, ka pasākuma termiņš tiks pagarināts, kamēr turpinās krīze, Komisija uzskata, ka, lai nodrošinātu jebkuras vispārīgas shēmas saderīgumu, dalībvalstij vismaz reizi sešos mēnešos jāveic pārskatīšana un jāziņo Komisijai par minētās pārskatīšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

13.

Tas ir saistīts ar vajadzību regulāri pārskatīt visas vispārējās shēmas, kas izveidotas uz šā pamata, piem., garantiju shēmas vai rekapitalizācijas shēmas veidā, un izbeigt šo shēmu darbību, tiklīdz to atļauj attiecīgās dalībvalsts ekonomiskā situācija. Atzīstot, ka pašlaik nav iespējams paredzēt, cik ilgi turpināsies pašreizējās ārkārtas problēmas finanšu tirgos, un ka, lai atjaunotu uzticību, var būt nepieciešams brīdināt par to, ka pasākuma termiņš tiks pagarināts, kamēr turpinās krīze, Komisija uzskata, ka, lai nodrošinātu jebkuras vispārīgas shēmas saderīgumu, dalībvalstij vismaz reizi sešos mēnešos jāveic pārskatīšana un jāziņo Komisijai par minētās pārskatīšanas rezultātiem.

| 14. | Turklāt Komisija uzskata, ka, nepastāvot pašreizējiem ārkārtas apstākļiem, jānošķir nelikvīdu, bet citādā ziņā būtībā drošu finanšu iestāžu sanācija no tādu finanšu iestāžu sanācijas, kam raksturīgas iekšējas problēmas. Pirmajā gadījumā dzīvotspējas problēmas ir ārējas un saistītas ar pašreizējo ārkārtējo situāciju finanšu tirgū, nevis ar efektivitātes trūkumu vai pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā rezultātā konkurences traucējumi tādu shēmu rezultātā, kuras atbalsta minēto iestāžu dzīvotspēju, parasti ir ierobežoti un neprasa tik pamatīgu pārstrukturēšanu. Pretēji tam citas finanšu iestādes, ko varētu īpaši ietekmēt zaudējumi, kas izriet, piemēram, no nepietiekamas efektivitātes, aktīvu-pasīvu sliktas pārvaldības vai riskantām stratēģijām, atbilstu glābšanas atbalsta parastajai struktūrai, un tām īpaši būtu vajadzīga visaptveroša pārstrukturēšana, kā arī kompensējoši pasākumi, lai ierobežotu konkurences traucējumus (4). Tomēr visos gadījumos, nepastāvot piemērotiem drošības pasākumiem, konkurences traucējumi, ko rada garantiju shēmu un rekapitalizācijas shēmu īstenošana, var būt būtiski, jo tie varētu radīt nevajadzīgas priekšrocības saņēmējiem kaitējot konkurentiem vai arī saasināt likviditātes problēmas finanšu iestādēm, kuras atrodas citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

14.

Turklāt Komisija uzskata, ka, nepastāvot pašreizējiem ārkārtas apstākļiem, jānošķir nelikvīdu, bet citādā ziņā būtībā drošu finanšu iestāžu sanācija no tādu finanšu iestāžu sanācijas, kam raksturīgas iekšējas problēmas. Pirmajā gadījumā dzīvotspējas problēmas ir ārējas un saistītas ar pašreizējo ārkārtējo situāciju finanšu tirgū, nevis ar efektivitātes trūkumu vai pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā rezultātā konkurences traucējumi tādu shēmu rezultātā, kuras atbalsta minēto iestāžu dzīvotspēju, parasti ir ierobežoti un neprasa tik pamatīgu pārstrukturēšanu. Pretēji tam citas finanšu iestādes, ko varētu īpaši ietekmēt zaudējumi, kas izriet, piemēram, no nepietiekamas efektivitātes, aktīvu-pasīvu sliktas pārvaldības vai riskantām stratēģijām, atbilstu glābšanas atbalsta parastajai struktūrai, un tām īpaši būtu vajadzīga visaptveroša pārstrukturēšana, kā arī kompensējoši pasākumi, lai ierobežotu konkurences traucējumus (4). Tomēr visos gadījumos, nepastāvot piemērotiem drošības pasākumiem, konkurences traucējumi, ko rada garantiju shēmu un rekapitalizācijas shēmu īstenošana, var būt būtiski, jo tie varētu radīt nevajadzīgas priekšrocības saņēmējiem kaitējot konkurentiem vai arī saasināt likviditātes problēmas finanšu iestādēm, kuras atrodas citās dalībvalstīs.

| 15. | Turklāt saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir pamatā Līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, kuri paredz, ka piešķirtais atbalsts nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu tā likumīgo mērķi, un ka ir jānovērš vai pēc iespējas jāsamazina konkurences traucējumi, un pienācīgi ņemot vērā pašreizējos apstākļus, visiem vispārīgajiem atbalsta pasākumiem ir jābūt






  — | mērķtiecīgiem, lai ar tiem varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā; |
| --- | --- | --- |

15.

Turklāt saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir pamatā Līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, kuri paredz, ka piešķirtais atbalsts nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu tā likumīgo mērķi, un ka ir jānovērš vai pēc iespējas jāsamazina konkurences traucējumi, un pienācīgi ņemot vērā pašreizējos apstākļus, visiem vispārīgajiem atbalsta pasākumiem ir jābūt

—

mērķtiecīgiem, lai ar tiem varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā;

| — | samērīgiem ar radušos problēmu, nepārsniedzot to, kas ir vajadzīgs šā rezultāta sasniegšanai; un |
| --- | --- |

—

samērīgiem ar radušos problēmu, nepārsniedzot to, kas ir vajadzīgs šā rezultāta sasniegšanai; un

| — | veidotiem tā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo papildu ietekmi uz konkurentiem, citām nozarēm un citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

veidotiem tā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo papildu ietekmi uz konkurentiem, citām nozarēm un citām dalībvalstīm.

| 16. | Šo kritēriju ievērošana saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem un pamatbrīvībām, kas paredzētas Līgumā, tostarp nediskriminēšanas principa ievērošana, ir vajadzīga, lai saglabātu iekšējā tirgus pareizu darbību. Lai lemtu par turpmāk uzskaitīto valsts atbalsta pasākumu saderīgumu, Komisija savā vērtējumā ņems vērā šādus kritērijus. |
| --- | --- |

16.

Šo kritēriju ievērošana saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem un pamatbrīvībām, kas paredzētas Līgumā, tostarp nediskriminēšanas principa ievērošana, ir vajadzīga, lai saglabātu iekšējā tirgus pareizu darbību. Lai lemtu par turpmāk uzskaitīto valsts atbalsta pasākumu saderīgumu, Komisija savā vērtējumā ņems vērā šādus kritērijus.

3.   GARANTIJAS, KAS SEDZ FINANŠU IESTĀŽU SAISTĪBAS

| 17. | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem principiem, var izdarīt šādus apsvērumus attiecībā uz garantiju shēmām, kas aizsargā saistības, kuras nosaka deklarācija, tiesību akti vai ar līgumiem pamatoti režīmi, ar to saprotot, ka šie apsvērumi ir vispārīgi un katrā atsevišķā gadījumā tie ir jāpielāgo konkrētajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

17.

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem principiem, var izdarīt šādus apsvērumus attiecībā uz garantiju shēmām, kas aizsargā saistības, kuras nosaka deklarācija, tiesību akti vai ar līgumiem pamatoti režīmi, ar to saprotot, ka šie apsvērumi ir vispārīgi un katrā atsevišķā gadījumā tie ir jāpielāgo konkrētajiem apstākļiem.

Tiesības uz garantiju shēmu

| 18. | Būtisks konkurences traucējums var rasties, ja dažiem tirgus dalībniekiem nav pieejamas garantijas priekšrocības. Kritērijiem, saskaņā ar kuriem finanšu iestādes var pretendēt uz minēto garantiju, ir jābūt objektīviem, pienācīgi ņemot vērā to lomu attiecīgajā banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un nediskriminējošiem, lai izvairītos no neparedzētas traucējošas ietekmes blakus esošajos tirgos un iekšējā tirgū kopumā. Piemērojot nediskriminēšanas principu atkarībā no tautības, shēma ir jāattiecina uz visām iestādēm, kas izveidotas attiecīgajā dalībvalstī, tostarp uz meitasuzņēmumiem, un kuras veic ievērojamu darbību minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

18.

Būtisks konkurences traucējums var rasties, ja dažiem tirgus dalībniekiem nav pieejamas garantijas priekšrocības. Kritērijiem, saskaņā ar kuriem finanšu iestādes var pretendēt uz minēto garantiju, ir jābūt objektīviem, pienācīgi ņemot vērā to lomu attiecīgajā banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un nediskriminējošiem, lai izvairītos no neparedzētas traucējošas ietekmes blakus esošajos tirgos un iekšējā tirgū kopumā. Piemērojot nediskriminēšanas principu atkarībā no tautības, shēma ir jāattiecina uz visām iestādēm, kas izveidotas attiecīgajā dalībvalstī, tostarp uz meitasuzņēmumiem, un kuras veic ievērojamu darbību minētajā dalībvalstī.

Garantijas materiālais apjoms — garantēto saistību veidi

| 19. | Pašreizējos ārkārtas apstākļos var būt vajadzīgs nomierināt finanšu iestāžu noguldītājus, ka tiem neradīsies zaudējumi, lai samazinātu masveida naudas izņemšanas iespēju no bankām un neparedzētu negatīvu ietekmi uz veselīgām bankām. Tāpēc principā saistībā ar sistēmas krīzi vispārīgas garantijas, kas aizsargā privātpersonu noguldījumus (un privātpersonu aizņēmumus), var būt valsts politikas risinājuma likumīga sastāvdaļa. |
| --- | --- |

19.

Pašreizējos ārkārtas apstākļos var būt vajadzīgs nomierināt finanšu iestāžu noguldītājus, ka tiem neradīsies zaudējumi, lai samazinātu masveida naudas izņemšanas iespēju no bankām un neparedzētu negatīvu ietekmi uz veselīgām bankām. Tāpēc principā saistībā ar sistēmas krīzi vispārīgas garantijas, kas aizsargā privātpersonu noguldījumus (un privātpersonu aizņēmumus), var būt valsts politikas risinājuma likumīga sastāvdaļa.

| 20. | Attiecībā uz garantijām, kas ir ārpus privātpersonu noguldījumiem, garantēto aizdevumu un saistību veidu izvēlei ir jābūt iespējami mērķtiecīgi vērstai uz grūtību konkrēto avotu un jāaprobežojas ar to, ko var uzskatīt par vajadzīgu, lai stātos pretī pašreizējās finanšu krīzes attiecīgajiem aspektiem, jo pretējā gadījumā tie var kavēt vajadzīgo pielāgošanās procesu un radīt lielu morālu kaitējumu (5). |
| --- | --- |

20.

Attiecībā uz garantijām, kas ir ārpus privātpersonu noguldījumiem, garantēto aizdevumu un saistību veidu izvēlei ir jābūt iespējami mērķtiecīgi vērstai uz grūtību konkrēto avotu un jāaprobežojas ar to, ko var uzskatīt par vajadzīgu, lai stātos pretī pašreizējās finanšu krīzes attiecīgajiem aspektiem, jo pretējā gadījumā tie var kavēt vajadzīgo pielāgošanās procesu un radīt lielu morālu kaitējumu (5).

| 21. | Piemērojot šo principu, starpbanku aizdevumu izsīkšana sakarā ar uzticības zaudēšanu starp finanšu iestādēm var attaisnot garantijas dažiem starpbanku noguldījumu veidiem un pat īstermiņa un vidēja termiņa parāda instrumentiem tādā apmērā, kādā šīs saistības jau nav atbilstoši aizsargātas, izmantojot spēkā esošās ieguldītāju vienošanās vai citus līdzekļus (6). |
| --- | --- |

21.

Piemērojot šo principu, starpbanku aizdevumu izsīkšana sakarā ar uzticības zaudēšanu starp finanšu iestādēm var attaisnot garantijas dažiem starpbanku noguldījumu veidiem un pat īstermiņa un vidēja termiņa parāda instrumentiem tādā apmērā, kādā šīs saistības jau nav atbilstoši aizsargātas, izmantojot spēkā esošās ieguldītāju vienošanās vai citus līdzekļus (6).

| 22. | Jebkuras garantijas seguma paplašināšanai, attiecinot to uz citiem aizdevumu veidiem, kas pārsniedz šo salīdzinoši plašo apjomu, būtu vajadzīga stingrāka tās pamatojuma pārbaude. |
| --- | --- |

22.

Jebkuras garantijas seguma paplašināšanai, attiecinot to uz citiem aizdevumu veidiem, kas pārsniedz šo salīdzinoši plašo apjomu, būtu vajadzīga stingrāka tās pamatojuma pārbaude.

| 23. | Minētās garantijas principā nedrīkstētu ietvert subordinētos aizdevumus (2. līmeņa kapitāls) vai visu saistību nekritisku segumu, jo tas būtu vērst vienīgi uz akcionāru un citu riska kapitāla ieguldītāju interešu aizsardzību. Ja tiek garantēti šādi aizdevumi, tādējādi pieļaujot kapitāla izvēršanu un līdz ar to aizdevumu darbību, var būt vajadzīgi īpaši ierobežojumi. |
| --- | --- |

23.

Minētās garantijas principā nedrīkstētu ietvert subordinētos aizdevumus (2. līmeņa kapitāls) vai visu saistību nekritisku segumu, jo tas būtu vērst vienīgi uz akcionāru un citu riska kapitāla ieguldītāju interešu aizsardzību. Ja tiek garantēti šādi aizdevumi, tādējādi pieļaujot kapitāla izvēršanu un līdz ar to aizdevumu darbību, var būt vajadzīgi īpaši ierobežojumi.

Garantiju shēmas pagaidu piemērošana

| 24. | Jebkuras garantiju shēmas, kas nav privātpersonu noguldījumu garantiju shēma, ilgums un apjoms, ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam. Saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem vispārīgajiem principiem, ņemot vērā šobrīd neparedzamo būtisko trūkumu ilgumu finanšu tirgu darbībā, Komisija uzskata, ka, lai noteiktu jebkuras vispārīgas shēmas saderību, dalībvalstis ik pēc sešiem mēnešiem veic to elementu pārskatīšanu, kas ietver pamatojumu tam, ka tiek turpināta shēmas piemērošana, un iespējamos pielāgojumus atbilstoši situācijai finanšu tirgos. Šīs pārskatīšanas rezultāti būs jāiesniedz Komisijai. Ja tiek nodrošināta minētā regulārā pārskatīšana, shēmas apstiprināšana principā var attiekties uz laikposmu, kas pārsniedz sešus mēnešus un ilgst līdz diviem gadiem. Saņemot Komisijas apstiprinājumu, to var vēl pagarināt uz tik ilgu laiku, cik tas ir nepieciešams sakarā ar krīzi finanšu tirgos. Ja shēma ļauj turpināt garantijas, lai segtu attiecīgos aizdevumus, līdz termiņam, kas ir vēlāks par shēmas termiņu, būs vajadzīgi papildu aizsardzības pasākumi, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. Minētie aizsardzības pasākumi var shēmas termiņš, kas ir īsāks nekā šajā paziņojumā principā atļautais, preventīvi cenu noteikšanas nosacījumi un atbilstoši segto aizdevumu kvantitatīvie ierobežojumi. |
| --- | --- |

24.

Jebkuras garantiju shēmas, kas nav privātpersonu noguldījumu garantiju shēma, ilgums un apjoms, ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam. Saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem vispārīgajiem principiem, ņemot vērā šobrīd neparedzamo būtisko trūkumu ilgumu finanšu tirgu darbībā, Komisija uzskata, ka, lai noteiktu jebkuras vispārīgas shēmas saderību, dalībvalstis ik pēc sešiem mēnešiem veic to elementu pārskatīšanu, kas ietver pamatojumu tam, ka tiek turpināta shēmas piemērošana, un iespējamos pielāgojumus atbilstoši situācijai finanšu tirgos. Šīs pārskatīšanas rezultāti būs jāiesniedz Komisijai. Ja tiek nodrošināta minētā regulārā pārskatīšana, shēmas apstiprināšana principā var attiekties uz laikposmu, kas pārsniedz sešus mēnešus un ilgst līdz diviem gadiem. Saņemot Komisijas apstiprinājumu, to var vēl pagarināt uz tik ilgu laiku, cik tas ir nepieciešams sakarā ar krīzi finanšu tirgos. Ja shēma ļauj turpināt garantijas, lai segtu attiecīgos aizdevumus, līdz termiņam, kas ir vēlāks par shēmas termiņu, būs vajadzīgi papildu aizsardzības pasākumi, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. Minētie aizsardzības pasākumi var shēmas termiņš, kas ir īsāks nekā šajā paziņojumā principā atļautais, preventīvi cenu noteikšanas nosacījumi un atbilstoši segto aizdevumu kvantitatīvie ierobežojumi.

Līdz minimumam ierobežots atbalsts — privātā sektora ieguldījums

| 25. | Piemērojot valsts atbalsta vispārīgo principu, ka atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam, dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu saņēmēju un/vai nozares būtisku ieguldījumu garantijas izmaksu un vajadzības gadījumā valsts intervences izmaksu segšanā, ja ir jāizmanto garantija. |
| --- | --- |

25.

Piemērojot valsts atbalsta vispārīgo principu, ka atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam, dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu saņēmēju un/vai nozares būtisku ieguldījumu garantijas izmaksu un vajadzības gadījumā valsts intervences izmaksu segšanā, ja ir jāizmanto garantija.

| 26. | Minētā ieguldījuma precīzs aprēķins un tā sastāvs ir atkarīgs no konkrētajiem apstākļiem. Komisija uzskata, ka dažu vai visu turpmāk minēto elementu (7) atbilstošs apvienojums apmierinās prasību, ka atbalstam ir jābūt minimālam.






  — | Garantiju shēmai ir jābūt balstītai uz atbilstošu atlīdzību, ko veic saņēmējas finanšu iestādes atsevišķi un/vai finanšu nozare kopumā (8). Ņemot vērā grūtības noteikt tirgus likmi šāda veida un apjoma garantijām, nepastāvot salīdzināmiem rādītājiem, un ņemot vērā iespējamās grūtības saņēmējiem pašreizējos apstākļos uzņemties tādu summu atmaksu, ko varētu atbilstoši iekasēt, maksa par shēmas nodrošināšanu ir pēc iespējas jātuvina summai, ko varētu uzskatīt par tirgus cenu. Svarīgs ieguldījums pasākuma proporcionalitātes nodrošināšanā būs atbilstoši cenu noteikšanas mehānismi, kas atspoguļo risku mainīgo līmeni un saņēmēju atšķirīgos kredītu profilus un vajadzības. |
| --- | --- | --- |

26.

Minētā ieguldījuma precīzs aprēķins un tā sastāvs ir atkarīgs no konkrētajiem apstākļiem. Komisija uzskata, ka dažu vai visu turpmāk minēto elementu (7) atbilstošs apvienojums apmierinās prasību, ka atbalstam ir jābūt minimālam.

—

Garantiju shēmai ir jābūt balstītai uz atbilstošu atlīdzību, ko veic saņēmējas finanšu iestādes atsevišķi un/vai finanšu nozare kopumā (8). Ņemot vērā grūtības noteikt tirgus likmi šāda veida un apjoma garantijām, nepastāvot salīdzināmiem rādītājiem, un ņemot vērā iespējamās grūtības saņēmējiem pašreizējos apstākļos uzņemties tādu summu atmaksu, ko varētu atbilstoši iekasēt, maksa par shēmas nodrošināšanu ir pēc iespējas jātuvina summai, ko varētu uzskatīt par tirgus cenu. Svarīgs ieguldījums pasākuma proporcionalitātes nodrošināšanā būs atbilstoši cenu noteikšanas mehānismi, kas atspoguļo risku mainīgo līmeni un saņēmēju atšķirīgos kredītu profilus un vajadzības.

| — | Ja garantija ir jāaktivizē, turpmāks būtisks privātā sektora ieguldījums varētu būt vismaz saņēmēja uzņēmuma (ja tas turpina pastāvēt) vai nozares nenokārtoto saistību ievērojamas daļas segšana, dalībvalsts intervencei aprobežojoties ar summām, kas pārsniedz šo ieguldījumu. |
| --- | --- |

—

Ja garantija ir jāaktivizē, turpmāks būtisks privātā sektora ieguldījums varētu būt vismaz saņēmēja uzņēmuma (ja tas turpina pastāvēt) vai nozares nenokārtoto saistību ievērojamas daļas segšana, dalībvalsts intervencei aprobežojoties ar summām, kas pārsniedz šo ieguldījumu.

| — | Komisija apzinās, ka saņēmēji varētu nebūt spējīgi nekavējoties pilnībā atmaksāt atbilstošu atlīdzību. Tādēļ, lai papildinātu vai daļēji aizstātu iepriekš minētos elementus, dalībvalstis varētu apsvērt spīles mehānismu/“labāku laiku” klauzulu, saskaņā ar kuru saņēmējiem, tiklīdz tie spēj to izdarīt, vajadzētu maksāt vai nu papildu atlīdzību par garantijas kā tādas sniegšanu (gadījumā, ja to nevajadzētu aktivizēt), vai arī atlīdzināt vismaz daļu no visām summām, ko dalībvalsts samaksājusi saskaņā ar garantiju (ja tā būtu jāizmanto). |
| --- | --- |

—

Komisija apzinās, ka saņēmēji varētu nebūt spējīgi nekavējoties pilnībā atmaksāt atbilstošu atlīdzību. Tādēļ, lai papildinātu vai daļēji aizstātu iepriekš minētos elementus, dalībvalstis varētu apsvērt spīles mehānismu/“labāku laiku” klauzulu, saskaņā ar kuru saņēmējiem, tiklīdz tie spēj to izdarīt, vajadzētu maksāt vai nu papildu atlīdzību par garantijas kā tādas sniegšanu (gadījumā, ja to nevajadzētu aktivizēt), vai arī atlīdzināt vismaz daļu no visām summām, ko dalībvalsts samaksājusi saskaņā ar garantiju (ja tā būtu jāizmanto).

Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| 27. | Ņemot vērā raksturīgo risku, ka jebkurai garantiju shēmai būs negatīva ietekme uz bankām, kas negūst labumu no garantijas, tostarp bankām citās dalībvalstīs, sistēmā ir jābūt atbilstošiem mehānismiem, lai samazinātu minētos traucējumus un saņēmēju labvēlīgas situācijas iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ko izraisa valsts garantija. Minētajos aizsardzības līdzekļos, kuri ir svarīgi, arī lai izvairītos no morāla kaitējuma, ir atbilstoši jāapvieno daži vai visi turpmāk minētie elementi (9).






  — | rīcības ierobežojumi, kas nodrošina, ka saņēmējas finanšu iestādes neiesaistās agresīvā ekspansijā saistībā ar garantiju par sliktu konkurentiem, kuriem netiek sniegta šāda aizsardzība. To var īstenot, piemēram:






  — | nosakot ierobežojumus tādai komerciālai rīcībai kā reklāma, atsaucoties uz saņēmējas bankas garantēto statusu, cenu noteikšana vai uzņēmējdarbības izvēršana, piem., ieviešot tirgus daļu griestus (10); |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Ņemot vērā raksturīgo risku, ka jebkurai garantiju shēmai būs negatīva ietekme uz bankām, kas negūst labumu no garantijas, tostarp bankām citās dalībvalstīs, sistēmā ir jābūt atbilstošiem mehānismiem, lai samazinātu minētos traucējumus un saņēmēju labvēlīgas situācijas iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, ko izraisa valsts garantija. Minētajos aizsardzības līdzekļos, kuri ir svarīgi, arī lai izvairītos no morāla kaitējuma, ir atbilstoši jāapvieno daži vai visi turpmāk minētie elementi (9).

—

rīcības ierobežojumi, kas nodrošina, ka saņēmējas finanšu iestādes neiesaistās agresīvā ekspansijā saistībā ar garantiju par sliktu konkurentiem, kuriem netiek sniegta šāda aizsardzība. To var īstenot, piemēram:

—

nosakot ierobežojumus tādai komerciālai rīcībai kā reklāma, atsaucoties uz saņēmējas bankas garantēto statusu, cenu noteikšana vai uzņēmējdarbības izvēršana, piem., ieviešot tirgus daļu griestus (10);

| — | nosakot ierobežojumus saņēmēju iestāžu bilances apjomam attiecībā pret atbilstošo salīdzinošo rādītāju (piem., iekšzemes kopprodukts vai naudas tirgus pieaugums (11)); |
| --- | --- |

—

nosakot ierobežojumus saņēmēju iestāžu bilances apjomam attiecībā pret atbilstošo salīdzinošo rādītāju (piem., iekšzemes kopprodukts vai naudas tirgus pieaugums (11));

| — | aizliedzot tādu rīcību, kas nav savienojama ar garantijas mērķi, piemēram, akciju atpirkšanu, ko veic saņēmējas finanšu iestādes, vai jaunus akciju iegādes piedāvājumus vadībai. |
| --- | --- |

—

aizliedzot tādu rīcību, kas nav savienojama ar garantijas mērķi, piemēram, akciju atpirkšanu, ko veic saņēmējas finanšu iestādes, vai jaunus akciju iegādes piedāvājumus vadībai.

| — | atbilstoši noteikumi, kas ļauj attiecīgajām dalībvalstīm piemērot šos rīcības ierobežojumus, tostarp tādas sankcijas kā garantijas aizsardzības atcelšana saņēmējai finanšu iestādei noteikumu neievērošanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

atbilstoši noteikumi, kas ļauj attiecīgajām dalībvalstīm piemērot šos rīcības ierobežojumus, tostarp tādas sankcijas kā garantijas aizsardzības atcelšana saņēmējai finanšu iestādei noteikumu neievērošanas gadījumā.

Pārbaude, veicot koriģējošus pasākumus

| 28. | Komisija uzskata, ka lai maksimāli izvairītos no konkurences traucējumiem, vispārīga garantiju shēma ir jāuzskata par pagaidu ārkārtas pasākumu pašreizējās krīzes akūto simptomu novēršanai finanšu tirgos. Minētie pasākumi pēc definīcijas nevar būt visaptveroša reakcija uz šīs krīzes pamatcēloņiem, kas saistīti ar strukturāliem trūkumiem finanšu tirgus organizācijas darbībā, vai uz atsevišķu finanšu iestāžu īpašām problēmām, vai arī uz abu šo faktoru apvienojumu. |
| --- | --- |

28.

Komisija uzskata, ka lai maksimāli izvairītos no konkurences traucējumiem, vispārīga garantiju shēma ir jāuzskata par pagaidu ārkārtas pasākumu pašreizējās krīzes akūto simptomu novēršanai finanšu tirgos. Minētie pasākumi pēc definīcijas nevar būt visaptveroša reakcija uz šīs krīzes pamatcēloņiem, kas saistīti ar strukturāliem trūkumiem finanšu tirgus organizācijas darbībā, vai uz atsevišķu finanšu iestāžu īpašām problēmām, vai arī uz abu šo faktoru apvienojumu.

| 29. | Tādēļ garantiju shēma noteiktajā kārtībā ir jāpapildina ar vajadzīgajiem koriģējošiem pasākumiem nozarē kopumā un/vai ar atsevišķu saņēmēju pārstrukturēšanu vai likvidāciju, īpaši tādu saņēmēju, kuriem bija jāizmanto garantija. |
| --- | --- |

29.

Tādēļ garantiju shēma noteiktajā kārtībā ir jāpapildina ar vajadzīgajiem koriģējošiem pasākumiem nozarē kopumā un/vai ar atsevišķu saņēmēju pārstrukturēšanu vai likvidāciju, īpaši tādu saņēmēju, kuriem bija jāizmanto garantija.

Shēmas piemērošana atsevišķos gadījumos

| 30. | Ja garantiju shēma ir jāizmanto par labu atsevišķām finanšu iestādēm, pēc šā ārkārtas glābšanas pasākuma, kura mērķis ir noturēt uz ūdens maksātnespējīgo iestādi un kurš rada traucējumus konkurencei papildus tiem, kas izriet no shēmas vispārīgas ieviešanas, obligāti un tiklīdz to atļauj situācija finanšu tirgos ir jāveic atbilstoši pasākumi, kuru rezultātā saņēmējs tiek pārstrukturēts vai likvidēts. Tas izraisa prasību garantijas maksājumu saņēmējiem paziņot par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu, kura atbilstību valsts atbalsta noteikumiem Komisija vērtēs atsevišķi (12). |
| --- | --- |

30.

Ja garantiju shēma ir jāizmanto par labu atsevišķām finanšu iestādēm, pēc šā ārkārtas glābšanas pasākuma, kura mērķis ir noturēt uz ūdens maksātnespējīgo iestādi un kurš rada traucējumus konkurencei papildus tiem, kas izriet no shēmas vispārīgas ieviešanas, obligāti un tiklīdz to atļauj situācija finanšu tirgos ir jāveic atbilstoši pasākumi, kuru rezultātā saņēmējs tiek pārstrukturēts vai likvidēts. Tas izraisa prasību garantijas maksājumu saņēmējiem paziņot par pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu, kura atbilstību valsts atbalsta noteikumiem Komisija vērtēs atsevišķi (12).

| 31. | Izvērtējot pārstrukturēšanas plānu, Komisija vadīsies pēc prasībām






  — | nodrošināt attiecīgās finanšu iestādes ilgtermiņa dzīvotspēju; |
| --- | --- | --- |

31.

Izvērtējot pārstrukturēšanas plānu, Komisija vadīsies pēc prasībām

—

nodrošināt attiecīgās finanšu iestādes ilgtermiņa dzīvotspēju;

| — | nodrošināt, ka atbalsts ir minimāls un ka pārstrukturēšanas izmaksu segšanā ir būtiska privātā sektora līdzdalība; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka atbalsts ir minimāls un ka pārstrukturēšanas izmaksu segšanā ir būtiska privātā sektora līdzdalība;

| — | raudzīties, lai nebūtu pārmērīgu konkurences traucējumu un nepamatotu priekšrocību, kas izriet no garantijas aktivizēšanas. |
| --- | --- |

—

raudzīties, lai nebūtu pārmērīgu konkurences traucējumu un nepamatotu priekšrocību, kas izriet no garantijas aktivizēšanas.

| 32. | Veicot vērtējumu, Komisija var balstīties uz iepriekšējo pieredzi, kas gūta, piemērojot valsts atbalsta noteikumus finanšu iestādēm, ņemot vērā krīzes, kura sasniegusi tādu apmēru, kas kvalificējams kā nopietni traucējumi dalībvalstu tautsaimniecībai, konkrēto raksturu. |
| --- | --- |

32.

Veicot vērtējumu, Komisija var balstīties uz iepriekšējo pieredzi, kas gūta, piemērojot valsts atbalsta noteikumus finanšu iestādēm, ņemot vērā krīzes, kura sasniegusi tādu apmēru, kas kvalificējams kā nopietni traucējumi dalībvalstu tautsaimniecībai, konkrēto raksturu.

| 33. | Komisija arī ņems vērā atšķirību starp atbalsta pasākumiem, kas saistīti vienīgi ar pašreizējo strupceļu piekļuvē likviditātei attiecībā uz citādi būtībā drošu finanšu iestādi, pretstatā palīdzībai, ko sniedz saņēmējiem, kuriem papildus minētajām ir strukturālas maksātspējas problēmas, kas saistītas, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju. Principā palīdzība pēdējās kategorijas saņēmējiem var izraisīt lielākas bažas. |
| --- | --- |

33.

Komisija arī ņems vērā atšķirību starp atbalsta pasākumiem, kas saistīti vienīgi ar pašreizējo strupceļu piekļuvē likviditātei attiecībā uz citādi būtībā drošu finanšu iestādi, pretstatā palīdzībai, ko sniedz saņēmējiem, kuriem papildus minētajām ir strukturālas maksātspējas problēmas, kas saistītas, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju. Principā palīdzība pēdējās kategorijas saņēmējiem var izraisīt lielākas bažas.

4.   FINANŠU IESTĀŽU REKAPITALIZĀCIJA

| 34. | Vēl viens sistēmisks pasākums, reaģējot uz pašreizējo finanšu krīzi, būtu rekapitalizācijas shēmas izveidošana, ko izmantotu tādu finanšu iestāžu atbalstam, kuras ir būtībā drošas, bet kurām var rasties draudi sakarā ar ārkārtas situāciju finanšu tirgos. Tā mērķis būtu nodrošināt valsts finansējumu, lai tiešā veidā nostiprinātu finanšu iestāžu kapitāla bāzi vai atvieglotu privāta kapitāla injekcijas ar citiem līdzekļiem nolūkā novērst negatīvu sistēmisku papildu ietekmi. |
| --- | --- |

34.

Vēl viens sistēmisks pasākums, reaģējot uz pašreizējo finanšu krīzi, būtu rekapitalizācijas shēmas izveidošana, ko izmantotu tādu finanšu iestāžu atbalstam, kuras ir būtībā drošas, bet kurām var rasties draudi sakarā ar ārkārtas situāciju finanšu tirgos. Tā mērķis būtu nodrošināt valsts finansējumu, lai tiešā veidā nostiprinātu finanšu iestāžu kapitāla bāzi vai atvieglotu privāta kapitāla injekcijas ar citiem līdzekļiem nolūkā novērst negatīvu sistēmisku papildu ietekmi.

| 35. | Principā iepriekš minētie apsvērumi saistībā ar vispārīgām garantiju shēmām attiecas mutatis mutandis arī uz rekapitalizācijas shēmām. Tie attiecas uz






  — | objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas dod tiesības uz atbalstu, |
| --- | --- | --- |

35.

Principā iepriekš minētie apsvērumi saistībā ar vispārīgām garantiju shēmām attiecas mutatis mutandis arī uz rekapitalizācijas shēmām. Tie attiecas uz

—

objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas dod tiesības uz atbalstu,

| — | shēmas pagaidu piemērošanu, |
| --- | --- |

—

shēmas pagaidu piemērošanu,

| — | atbalsta ierobežošanu līdz vajadzīgajam minimumam |
| --- | --- |

—

atbalsta ierobežošanu līdz vajadzīgajam minimumam

| — | vajadzību paredzēts aizsardzības līdzekļus pret iespējamiem konkurences pārkāpumiem un pārmērīgiem traucējumiem, paturot prātā, ka kapitāla injekciju neatgriezeniskais raksturs ir saistīts ar vajadzību pēc tādiem shēmas noteikumiem, kas ļauj dalībvalstīm uzraudzīt un panākt šo aizsardzības līdzekļu ievērošanu un veikt pasākumus, lai vajadzības gadījumā vēlāk izvairītos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem (13); un |
| --- | --- |

—

vajadzību paredzēts aizsardzības līdzekļus pret iespējamiem konkurences pārkāpumiem un pārmērīgiem traucējumiem, paturot prātā, ka kapitāla injekciju neatgriezeniskais raksturs ir saistīts ar vajadzību pēc tādiem shēmas noteikumiem, kas ļauj dalībvalstīm uzraudzīt un panākt šo aizsardzības līdzekļu ievērošanu un veikt pasākumus, lai vajadzības gadījumā vēlāk izvairītos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem (13); un

| — | rekapitalizācijas prasību kā ārkārtas pasākumu, lai atbalstītu finanšu iestādi krīzes situācijā, pēc kura jāiesniedz saņēmēja pārstrukturēšanas plāns, kas atsevišķi jāizskata Komisijai, ņemot vērā gan atšķirību starp būtībā drošām finanšu iestādēm, ko ietekmē vienīgi pašreizējie piekļuves ierobežojumi likviditātei, un saņēmējiem, kuriem papildus minētajām ir strukturālas maksātspējas problēmas, kas saistītas, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju, gan minētās atšķirības ietekmi uz to, cik lielā mērā ir vajadzīga pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

—

rekapitalizācijas prasību kā ārkārtas pasākumu, lai atbalstītu finanšu iestādi krīzes situācijā, pēc kura jāiesniedz saņēmēja pārstrukturēšanas plāns, kas atsevišķi jāizskata Komisijai, ņemot vērā gan atšķirību starp būtībā drošām finanšu iestādēm, ko ietekmē vienīgi pašreizējie piekļuves ierobežojumi likviditātei, un saņēmējiem, kuriem papildus minētajām ir strukturālas maksātspējas problēmas, kas saistītas, piemēram, ar to konkrēto uzņēmējdarbības modeli vai ieguldījumu stratēģiju, gan minētās atšķirības ietekmi uz to, cik lielā mērā ir vajadzīga pārstrukturēšana.

| 36. | Rekapitalizācijas pasākuma īpašais raksturs rosina uz šādiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

36.

Rekapitalizācijas pasākuma īpašais raksturs rosina uz šādiem apsvērumiem.

| 37. | tiesībām uz atbalstu jābūt balstītām uz objektīviem kritērijiem, piemēram, uz vajadzību nodrošināt pietiekamu kapitalizācijas līmeni attiecībā uz maksātspējas prasībām, kas nerada nepamatotu diskriminējošu attieksmi. Pozitīvs elements būtu atbalsta nepieciešamības novērtēšana, ko veic finanšu uzraudzības iestādes. |
| --- | --- |

37.

tiesībām uz atbalstu jābūt balstītām uz objektīviem kritērijiem, piemēram, uz vajadzību nodrošināt pietiekamu kapitalizācijas līmeni attiecībā uz maksātspējas prasībām, kas nerada nepamatotu diskriminējošu attieksmi. Pozitīvs elements būtu atbalsta nepieciešamības novērtēšana, ko veic finanšu uzraudzības iestādes.

| 38. | Kapitāla injekcijas ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam, un tās nedrīkst ļaut saņēmējam iesaistīties agresīvās komerciālās stratēģijās vai tā darbības izvēršanā, vai citu mērķu īstenošanā, kas ietvertu pārmērīgus konkurences traucējumus. Saistībā ar minēto maksātspējas līmeņa pastiprinātu minimālo prasību uzturēšana un/vai finanšu iestādes bilances kopējā apjoma ierobežošana tiks vērtēta pozitīvi. Ņemot vērā pašreizējo krīzi, saņēmējiem ir jāveic pēc iespējas lielāks ieguldījums, izmantojot pašiem savus līdzekļus, tostarp privātā sektora līdzdalību (14). |
| --- | --- |

38.

Kapitāla injekcijas ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam, un tās nedrīkst ļaut saņēmējam iesaistīties agresīvās komerciālās stratēģijās vai tā darbības izvēršanā, vai citu mērķu īstenošanā, kas ietvertu pārmērīgus konkurences traucējumus. Saistībā ar minēto maksātspējas līmeņa pastiprinātu minimālo prasību uzturēšana un/vai finanšu iestādes bilances kopējā apjoma ierobežošana tiks vērtēta pozitīvi. Ņemot vērā pašreizējo krīzi, saņēmējiem ir jāveic pēc iespējas lielāks ieguldījums, izmantojot pašiem savus līdzekļus, tostarp privātā sektora līdzdalību (14).

| 39. | Kapitāla intervence finanšu iestādēs jāveic saskaņā ar nosacījumiem, kas līdz minimumam samazina atbalsta summu. Saskaņā ar izvēlēto instrumentu (piem., akcijas, galvojumi, subordinētais kapitāls, ...) attiecīgajai dalībvalstij principā jāsaņem tiesības, kuru vērtība atbilst tās ieguldījumam rekapitalizācijā. Jaunu akciju izlaides cena ir jānosaka, balstoties uz vērtējumu, kas orientēts uz tirgu. Lai nodrošinātu, ka valsts atbalstu sniedz vienīgi apmaiņā pret pienācīgu summu, pozitīvi tiks vērtēti tādi instrumenti kā priekšrocību akcijas ar pienācīgu kompensāciju. Alternatīvi būs jāapsver spīles mehānismu vai “labāku laiku” klauzulu ieviešana. |
| --- | --- |

39.

Kapitāla intervence finanšu iestādēs jāveic saskaņā ar nosacījumiem, kas līdz minimumam samazina atbalsta summu. Saskaņā ar izvēlēto instrumentu (piem., akcijas, galvojumi, subordinētais kapitāls, ...) attiecīgajai dalībvalstij principā jāsaņem tiesības, kuru vērtība atbilst tās ieguldījumam rekapitalizācijā. Jaunu akciju izlaides cena ir jānosaka, balstoties uz vērtējumu, kas orientēts uz tirgu. Lai nodrošinātu, ka valsts atbalstu sniedz vienīgi apmaiņā pret pienācīgu summu, pozitīvi tiks vērtēti tādi instrumenti kā priekšrocību akcijas ar pienācīgu kompensāciju. Alternatīvi būs jāapsver spīles mehānismu vai “labāku laiku” klauzulu ieviešana.

| 40. | Līdzīgi apsvērumi attieksies uz citiem pasākumiem un shēmām, kuru mērķis ir risināt finanšu iestāžu aktīvu problēmu, dodot ieguldījumu šo iestāžu kapitāla prasību pastiprināšanā. Īpaši gadījumos, kad kāda dalībvalsts iegādājas aktīvus vai apmainās ar tiem, tas būs jādara, veicot novērtējumu, kas atspoguļo pamatā esošos riskus, nevajadzīgi nediskriminējot pārdevējus. |
| --- | --- |

40.

Līdzīgi apsvērumi attieksies uz citiem pasākumiem un shēmām, kuru mērķis ir risināt finanšu iestāžu aktīvu problēmu, dodot ieguldījumu šo iestāžu kapitāla prasību pastiprināšanā. Īpaši gadījumos, kad kāda dalībvalsts iegādājas aktīvus vai apmainās ar tiem, tas būs jādara, veicot novērtējumu, kas atspoguļo pamatā esošos riskus, nevajadzīgi nediskriminējot pārdevējus.

| 41. | Atbalsta shēmas apstiprināšana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma reizi sešos mēnešos sniegt ziņojumus Komisijai par shēmas izmantošanu un individuālus plānus attiecībā uz saņēmējiem uzņēmumiem 6 mēnešu laikā no intervences dienas (15). |
| --- | --- |

41.

Atbalsta shēmas apstiprināšana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma reizi sešos mēnešos sniegt ziņojumus Komisijai par shēmas izmantošanu un individuālus plānus attiecībā uz saņēmējiem uzņēmumiem 6 mēnešu laikā no intervences dienas (15).

| 42. | Tāpat kā garantiju shēmu gadījumā, bet tomēr ņemot vērā rekapitalizācijas pasākumu neatgriezenisko raksturu, Komisija veiks minēto plānu novērtējumu tā, lai nodrošinātu saskaņā ar shēmu veiktās rekapitalizācijas kopējo rezultātu saskaņotību ar tāda rekapitalizācijas pasākuma rezultātiem, kas veikts ārpus minētās shēmas, atbilstoši glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem, ņemot vērā sistēmas krīzes īpašo raksturu finanšu tirgos. |
| --- | --- |

42.

Tāpat kā garantiju shēmu gadījumā, bet tomēr ņemot vērā rekapitalizācijas pasākumu neatgriezenisko raksturu, Komisija veiks minēto plānu novērtējumu tā, lai nodrošinātu saskaņā ar shēmu veiktās rekapitalizācijas kopējo rezultātu saskaņotību ar tāda rekapitalizācijas pasākuma rezultātiem, kas veikts ārpus minētās shēmas, atbilstoši glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem, ņemot vērā sistēmas krīzes īpašo raksturu finanšu tirgos.

5.   FINANŠU IESTĀŽU DARBĪBAS KONTROLĒTA IZBEIGŠANA

| 43. | Saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi dalībvalsts var nolemt arī veikt dažu tās jurisdikcijā esošu finanšu iestāžu darbības kontrolētu izbeigšanu. Šādu kontrolētu likvidāciju, ko, iespējams, veic līdztekus valsts līdzekļu ieguldījumam, var piemērot atsevišķos gadījumos vai nu kā nākamo pasākumu pēc glābšanas atbalsta atsevišķai finanšu iestādei, kad kļūst skaidrs, ka to nevar sekmīgi pārstrukturēt, vai kā vienu pasākumu. Darbības kontrolēta izbeigšana var būt arī vispārīgas garantiju shēmas elements, piem., ja dalībvalsts apņemas uzsākt tādu finanšu iestāžu likvidāciju, kurām ir jāaktivizē garantija. |
| --- | --- |

43.

Saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi dalībvalsts var nolemt arī veikt dažu tās jurisdikcijā esošu finanšu iestāžu darbības kontrolētu izbeigšanu. Šādu kontrolētu likvidāciju, ko, iespējams, veic līdztekus valsts līdzekļu ieguldījumam, var piemērot atsevišķos gadījumos vai nu kā nākamo pasākumu pēc glābšanas atbalsta atsevišķai finanšu iestādei, kad kļūst skaidrs, ka to nevar sekmīgi pārstrukturēt, vai kā vienu pasākumu. Darbības kontrolēta izbeigšana var būt arī vispārīgas garantiju shēmas elements, piem., ja dalībvalsts apņemas uzsākt tādu finanšu iestāžu likvidāciju, kurām ir jāaktivizē garantija.

| 44. | Arī šādas shēmas un individuālu pasākumu, ko veic saskaņā ar minēto shēmu, vērtējumā ievēro tos pašus nosacījumus, mutatis mutandis, kas izklāstīti attiecībā uz garantiju shēmām. |
| --- | --- |

44.

Arī šādas shēmas un individuālu pasākumu, ko veic saskaņā ar minēto shēmu, vērtējumā ievēro tos pašus nosacījumus, mutatis mutandis, kas izklāstīti attiecībā uz garantiju shēmām.

| 45. | Likvidācijas pasākuma konkrētais raksturs rosina uz šādiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

45.

Likvidācijas pasākuma konkrētais raksturs rosina uz šādiem apsvērumiem.

| 46. | saistībā ar likvidāciju īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pēc iespējas samazinātu morālo kaitējumu, īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem un, iespējams, dažu veidu kreditoriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar darbības izbeigšanas kontrolēto procedūru. |
| --- | --- |

46.

saistībā ar likvidāciju īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pēc iespējas samazinātu morālo kaitējumu, īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem un, iespējams, dažu veidu kreditoriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar darbības izbeigšanas kontrolēto procedūru.

| 47. | Lai novērtu pārmērīgus konkurences traucējumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības akurātai izbeigšanai. Kamēr saņēmēja finanšu iestāde turpina darboties, tā nedrīkst uzsākt nekādu jaunu darbību, bet tikai turpināt līdzšinējo darbību. Pēc iespējas ātrāk ir jāatsauc banku darbības licence. |
| --- | --- |

47.

Lai novērtu pārmērīgus konkurences traucējumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības akurātai izbeigšanai. Kamēr saņēmēja finanšu iestāde turpina darboties, tā nedrīkst uzsākt nekādu jaunu darbību, bet tikai turpināt līdzšinējo darbību. Pēc iespējas ātrāk ir jāatsauc banku darbības licence.

| 48. | Nodrošinot, ka atbalsta summa ir minimālā nepieciešamā summa saskaņā ar noteikto mērķi, ir jāņem vērā, ka finansiālās stabilitātes aizsardzība pašreizējās finansiālās spriedzes apstākļos var būt saistīta ar vajadzību atmaksāt līdzekļus dažiem likvidētās bankas kreditoriem ar atbalsta pasākumu palīdzību. Izvēloties kritērijus, lai šajā nolūkā noteiktu saistību veidus, ir jāievēro tie paši noteikumi kā attiecībā uz saistībām, uz kurām attiecas garantiju shēma. |
| --- | --- |

48.

Nodrošinot, ka atbalsta summa ir minimālā nepieciešamā summa saskaņā ar noteikto mērķi, ir jāņem vērā, ka finansiālās stabilitātes aizsardzība pašreizējās finansiālās spriedzes apstākļos var būt saistīta ar vajadzību atmaksāt līdzekļus dažiem likvidētās bankas kreditoriem ar atbalsta pasākumu palīdzību. Izvēloties kritērijus, lai šajā nolūkā noteiktu saistību veidus, ir jāievēro tie paši noteikumi kā attiecībā uz saistībām, uz kurām attiecas garantiju shēma.

| 49. | Lai nodrošinātu, ka atbalsts netiek piešķirts finanšu iestādes vai tās daļas pircējiem vai pārdotajām vienībām, ir svarīgi ievērot dažus pārdošanas nosacījumus. Novērtējot atbalsta iespējamo esamību, Komisija ņems vērā šādus kritērijus.






  — | pārdošanas procesam ir jābūt atklātam un nediskriminējošam. |
| --- | --- | --- |

49.

Lai nodrošinātu, ka atbalsts netiek piešķirts finanšu iestādes vai tās daļas pircējiem vai pārdotajām vienībām, ir svarīgi ievērot dažus pārdošanas nosacījumus. Novērtējot atbalsta iespējamo esamību, Komisija ņems vērā šādus kritērijus.

—

pārdošanas procesam ir jābūt atklātam un nediskriminējošam.

| — | pārdošanai jānotiek saskaņā ar tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

—

pārdošanai jānotiek saskaņā ar tirgus noteikumiem.

| — | finanšu iestādei vai valdībai (atkarībā no izvēlētās struktūras) ir jāpanāk pēc iespējas augstāka attiecīgo aktīvu un pasīvu pārdošanas cena. |
| --- | --- |

—

finanšu iestādei vai valdībai (atkarībā no izvēlētās struktūras) ir jāpanāk pēc iespējas augstāka attiecīgo aktīvu un pasīvu pārdošanas cena.

| — | gadījumā, ja ir jāpiešķir atbalsts pārdodamai saimnieciskai darbībai, būs jāveic atsevišķa pārbaude saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja ir jāpiešķir atbalsts pārdodamai saimnieciskai darbībai, būs jāveic atsevišķa pārbaude saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem.

| 50. | Ja, piemērojot šos kritērijus, tiek konstatēts, ka ir sniegts atbalsts pircējiem vai pārdotajām vienībām, minētā atbalsta saderība būs jāvērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

50.

Ja, piemērojot šos kritērijus, tiek konstatēts, ka ir sniegts atbalsts pircējiem vai pārdotajām vienībām, minētā atbalsta saderība būs jāvērtē atsevišķi.

6.   CITU PALĪDZĪBAS VEIDU NODROŠINĀŠANA LIKVIDITĀTES PROBLĒMU NOVĒRŠANAI

| 51. | Risinot akūtas problēmas, kas saistītas ar dažu finanšu iestāžu likviditāti, dalībvalstis var nolemt līdztekus garantijām vai rekapitalizācijas shēmām sniegt atbalstu papildu likviditātei, nodrošinot valsts finansējumu (tostarp centrālās bankas līdzekļus). Komisija jau precizēja, ka gadījumos, kad dalībvalsts/centrālā banka reaģē uz banku krīzi, izvēloties nevis selektīvus pasākumus par labu atsevišķām bankām, bet vispārīgus pasākumus, kas ir pieejami visiem salīdzināmajiem tirgus dalībniekiem šajā tirgū (piem., aizdevumi visiem tirgus dalībniekiem ar vienādiem nosacījumiem), minētie vispārīgie pasākumi bieži vien neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā, un par tiem nav jāpaziņo Komisijai. Komisija, piemēram, uzskata, ka valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz tādiem centrālo banku pasākumiem, kas saistīti ar monetāro politiku, kā atklātā tirgus operācijas un pastāvīgas kredītlīnijas. Var atzīt, ka speciāls atbalsts konkrētai finanšu iestādei nav atbalsts īpašos apstākļos. Komisija uzskata (16), ka attiecībā uz centrālās bankas sniegto finansējumu finanšu iestādei šādā gadījumā var atzīt, ka tas nav atbalsts, ja tiek izpildīti vairāki nosacījumi, piemēram:






  — | finanšu iestāde likviditātes nodrošināšanas brīdī ir maksātspējīga, un tā netiek nodrošināta plašāka atbalsta ietvaros; |
| --- | --- | --- |

51.

Risinot akūtas problēmas, kas saistītas ar dažu finanšu iestāžu likviditāti, dalībvalstis var nolemt līdztekus garantijām vai rekapitalizācijas shēmām sniegt atbalstu papildu likviditātei, nodrošinot valsts finansējumu (tostarp centrālās bankas līdzekļus). Komisija jau precizēja, ka gadījumos, kad dalībvalsts/centrālā banka reaģē uz banku krīzi, izvēloties nevis selektīvus pasākumus par labu atsevišķām bankām, bet vispārīgus pasākumus, kas ir pieejami visiem salīdzināmajiem tirgus dalībniekiem šajā tirgū (piem., aizdevumi visiem tirgus dalībniekiem ar vienādiem nosacījumiem), minētie vispārīgie pasākumi bieži vien neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā, un par tiem nav jāpaziņo Komisijai. Komisija, piemēram, uzskata, ka valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz tādiem centrālo banku pasākumiem, kas saistīti ar monetāro politiku, kā atklātā tirgus operācijas un pastāvīgas kredītlīnijas. Var atzīt, ka speciāls atbalsts konkrētai finanšu iestādei nav atbalsts īpašos apstākļos. Komisija uzskata (16), ka attiecībā uz centrālās bankas sniegto finansējumu finanšu iestādei šādā gadījumā var atzīt, ka tas nav atbalsts, ja tiek izpildīti vairāki nosacījumi, piemēram:

—

finanšu iestāde likviditātes nodrošināšanas brīdī ir maksātspējīga, un tā netiek nodrošināta plašāka atbalsta ietvaros;

| — | kredītlīnija ir pilnībā nodrošināta, un nodrošinājumam piemēro diskontu attiecībā uz tā kvalitāti un tirgus vērtību; |
| --- | --- |

—

kredītlīnija ir pilnībā nodrošināta, un nodrošinājumam piemēro diskontu attiecībā uz tā kvalitāti un tirgus vērtību;

| — | centrālā banka piemēro saņēmējam soda procentu likmi; |
| --- | --- |

—

centrālā banka piemēro saņēmējam soda procentu likmi;

| — | pasākums tiek veikts pēc centrālās bankas iniciatīvas, un jo īpaši to nepapildina nekādas pretgarantijas, ko sniedz valsts. |
| --- | --- |

—

pasākums tiek veikts pēc centrālās bankas iniciatīvas, un jo īpaši to nepapildina nekādas pretgarantijas, ko sniedz valsts.

| 52. | Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas apstākļos likviditātes atbalsta shēmu, ko nodrošina no valsts avotiem (tostarp no centrālās bankas), ja šī shēma ir atbalsts, to var atzīt par saderīgu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem. Ja reizi sešos mēnešos tiek nodrošināta minētās likviditātes shēmas regulārā pārskatīšana (17), shēmas apstiprināšana principā var attiekties uz laikposmu, kas pārsniedz sešus mēnešus un ilgst līdz diviem gadiem. Saņemot Komisijas apstiprinājumu, to var vēl pagarināt gadījumā, ja tas ir nepieciešams sakarā ar krīzi finanšu tirgos. |
| --- | --- |

52.

Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas apstākļos likviditātes atbalsta shēmu, ko nodrošina no valsts avotiem (tostarp no centrālās bankas), ja šī shēma ir atbalsts, to var atzīt par saderīgu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem. Ja reizi sešos mēnešos tiek nodrošināta minētās likviditātes shēmas regulārā pārskatīšana (17), shēmas apstiprināšana principā var attiekties uz laikposmu, kas pārsniedz sešus mēnešus un ilgst līdz diviem gadiem. Saņemot Komisijas apstiprinājumu, to var vēl pagarināt gadījumā, ja tas ir nepieciešams sakarā ar krīzi finanšu tirgos.

7.   VALSTS ATBALSTA PAZIŅOJUMU ĀTRA IZSKATĪŠANA

| 53. | Piemērojot valsts atbalsta noteikumus šajā paziņojumā izskatītajiem pasākumiem tādā veidā, ka tiek ņemti vērā apstākļi finanšu tirgū, Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek sasniegti pasākumu mērķi un ka saistītie konkurences traucējumi dalībvalstīs un starp tām ir minimāli. Lai atvieglotu šo sadarbību un gan dalībvalstīm, gan trešām personām nodrošinātu vajadzīgo juridisko noteiktību par veikto pasākumu atbilstību Līgumam (kas ir būtiska sastāvdaļa, lai atjaunotu uzticību tirgiem), ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis pēc iespējas ātrāk un plašāk, bet jebkura gadījumā, pirms pasākums tiek īstenots, par saviem nodomiem informētu Komisiju un paziņotu par plāniem īstenot minētos pasākumus. Komisija ir veikusi piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu lēmumu ātru pieņemšanu, tiklīdz saņemts pilnīgs paziņojums, vajadzības gadījumā 24 stundu laikā un nedēļas nogalēs. |
| --- | --- |

53.

Piemērojot valsts atbalsta noteikumus šajā paziņojumā izskatītajiem pasākumiem tādā veidā, ka tiek ņemti vērā apstākļi finanšu tirgū, Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek sasniegti pasākumu mērķi un ka saistītie konkurences traucējumi dalībvalstīs un starp tām ir minimāli. Lai atvieglotu šo sadarbību un gan dalībvalstīm, gan trešām personām nodrošinātu vajadzīgo juridisko noteiktību par veikto pasākumu atbilstību Līgumam (kas ir būtiska sastāvdaļa, lai atjaunotu uzticību tirgiem), ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis pēc iespējas ātrāk un plašāk, bet jebkura gadījumā, pirms pasākums tiek īstenots, par saviem nodomiem informētu Komisiju un paziņotu par plāniem īstenot minētos pasākumus. Komisija ir veikusi piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu lēmumu ātru pieņemšanu, tiklīdz saņemts pilnīgs paziņojums, vajadzības gadījumā 24 stundu laikā un nedēļas nogalēs.

---

(1)  ECOFIN Padomes secinājumos uzskaitīti šādi principi:

| — | intervencei ir jābūt savlaicīgai, un atbalstam principā ir jābūt īslaicīgam; |
| --- | --- |

—

intervencei ir jābūt savlaicīgai, un atbalstam principā ir jābūt īslaicīgam;

| — | dalībvalstis būs uzmanīgas attiecībā uz nodokļu maksātāju interesēm; |
| --- | --- |

—

dalībvalstis būs uzmanīgas attiecībā uz nodokļu maksātāju interesēm;

| — | esošajiem akcionāriem ir jāuzņemas intervences pienācīgās sekas; |
| --- | --- |

—

esošajiem akcionāriem ir jāuzņemas intervences pienācīgās sekas;

| — | dalībvalstīm ir jāspēj īstenot vadības maiņu; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm ir jāspēj īstenot vadības maiņu;

| — | vadība nedrīkst saglabāt priekšrocības, kas tai nepienākas — valdībām inter alia var būt tiesības iejaukties atalgojuma noteikšanā; |
| --- | --- |

—

vadība nedrīkst saglabāt priekšrocības, kas tai nepienākas — valdībām inter alia var būt tiesības iejaukties atalgojuma noteikšanā;

| — | jāaizsargā konkurentu likumīgās intereses, īpaši izmantojot valsts atbalsta noteikumus; |
| --- | --- |

—

jāaizsargā konkurentu likumīgās intereses, īpaši izmantojot valsts atbalsta noteikumus;

| — | jāizvairās no negatīvas papildu ietekmes. |
| --- | --- |

—

jāizvairās no negatīvas papildu ietekmes.

(2)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

(3)  Sal. principā apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen un Volkswagen AG pret Komisiju, 1999, ECR II-3663, 167. punkts. Apstiprināts Komisijas Lēmumā 98/490/EK lietā C 47/1996, Crédit Lyonnais, OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp., 10.1. punkts, Komisijas Lēmumā 2005/345/EK lietā C28/2002 Bankgesellschaft Berlin, OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp., 153. un turpmākie punkti, un Komisijas Lēmumā 2008/263/EK lietā C50/2006 BAWAG, OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp., 166. punkts. Skat. Komisijas lēmumu lietā NN 70/2007, Northern Rock, OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp., Komisijas lēmumu lietā NN 25/2008, Glābšanas atbalsts WestLB, OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp., Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu lietā C9/2008 SachsenLB, vēl nav publicēts.

(4)  To saprotot tā, ka veicamās pārstrukturēšanas precīzo raksturu un laiku var ietekmēt pašreizējā spriedze finanšu tirgos.

(5)  Pieejamās garantijas summas ierobežojums, iespējams, ņemot vērā saņēmēja bilances apjomu, var būt arī kā elements, lai nodrošinātu shēmas proporcionalitāti.

(6)  Piemēram, segtās obligācijas un aizdevumi un noguldījumi, kas nodrošināti ar valdības obligācijām vai segtajām obligācijām.

(7)  Šis ir nepilnīgs to līdzekļu saraksts, kuri ļauj sasniegt mērķi samazināt atbalstu līdz minimumam.

(8)  Piem., izmantojot privātbanku apvienību.

(9)  Šis ir nepilnīgs to līdzekļu saraksts, kuri ļauj sasniegt mērķi novērst pārmērīgus konkurences traucējumus.

(10)  Elements, kas jāapsver šajā sakarā, varētu būt arī peļņas uzkrāšana, lai nodrošinātu atbilstošu rekapitalizāciju.

(11)  Vienlaikus aizsargājot kredīta pieejamību tautsaimniecībai, īpaši lejupslīdes gadījumā.

(12)  Principā Komisija uzskata, ka gadījumā, ja ir jāveic maksājumi saņēmējai finanšu iestādei, sešus mēnešus pēc maksājuma atkarībā no situācijas ir jāiesniedz pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns. Lai atvieglotu dalībvalstu un Komisijas darbu, Komisija būs gatava izskatīt līdzīgu pārstrukturēšanas/likvidācijas gadījumu grupētus paziņojumus. Komisija var uzskatīt, ka nav nepieciešams iesniegt plānu, ja tas attiecas vienīgi uz iestādes likvidāciju vai ja tās lielums ir nenozīmīgs.

(13)  Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēm.

(14)  Var būt nepieciešams konkrētas iemaksas vienreizēju nodrošināšanu papildināt ar noteikumiem, kuri ļauj vēlāk noteikt papildu iemaksas.

(15)  Lai atvieglotu dalībvalstu un Komisijas darbu, Komisija būs gatava izskatīt līdzīgu pārstrukturēšanas gadījumu grupētus paziņojumus. Komisija arī var uzskatīt, ka nav nepieciešams iesniegt plānu saistībā vienīgi ar iestādes likvidāciju vai gadījumos, kad atlikušās saimnieciskās darbības apjoms ir nenozīmīgs.

(16)  Skatīt, piemēram, lietu Northern Rock, OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.

(17)  Uz šo pārskatīšanu attiecas 24. punktā izklāstītie principi.

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/15

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5154 — CASC JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/03)

2008. gada 14. augustā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5154. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5154. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/15

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/04)

2008. gada 9. septembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5169. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5169. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/16

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/05)

2008. gada 11. augustā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5201. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5201. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/16

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/06)

2008. gada 15. oktobrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5321. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5321. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/17

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 24. oktobris

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2596 |
| JPY | Japānas jēna | 117,4 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4565 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,8061 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,9815 |
| CHF | Šveices franks | 1,4566 |
| ISK | Islandes krona | 305 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,8 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,995 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 277 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8675 |
| RON | Rumānijas leja | 3,675 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,505 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1434 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 2,0506 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5994 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,7632 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2829 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9011 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 833,98 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,01 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,6198 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2377 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 864,29 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5106 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,49 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,3035 |
| THB | Taizemes bats | 43,702 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9916 |
| MXN | Meksikas peso | 17,4455 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2596

JPY

Japānas jēna

117,4

DKK

Dānijas krona

7,4565

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,8061

SEK

Zviedrijas krona

9,9815

CHF

Šveices franks

1,4566

ISK

Islandes krona

305

NOK

Norvēģijas krona

8,8

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,995

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

277

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

PLN

Polijas zlots

3,8675

RON

Rumānijas leja

3,675

SKK

Slovākijas krona

30,505

TRY

Turcijas lira

2,1434

AUD

Austrālijas dolārs

2,0506

CAD

Kanādas dolārs

1,5994

HKD

Hongkongas dolārs

9,7632

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2829

SGD

Singapūras dolārs

1,9011

KRW

Dienvidkorejas vons

1 833,98

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,01

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,6198

HRK

Horvātijas kuna

7,2377

IDR

Indonēzijas rūpija

12 864,29

MYR

Malaizijas ringits

4,5106

PHP

Filipīnu peso

61,49

RUB

Krievijas rublis

34,3035

THB

Taizemes bats

43,702

BRL

Brazīlijas reāls

2,9916

MXN

Meksikas peso

17,4455

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/18

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/08)

| Atbalsta Nr. | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Juridiskais pamats | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 162 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.7.2008. |
| Atbalsta ilgums | nav ierobežots |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Atbalsta Nr.

XS 198/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Juridiskais pamats

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 162 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.7.2008.

Atbalsta ilgums

nav ierobežots

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Atbalsta Nr. | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | La Rioja |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Juridiskais pamats | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,8 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 7.6.2008. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Atbalsta Nr.

XS 227/08

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

La Rioja

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Juridiskais pamats

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,8 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

7.6.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/20

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/09)

| Atbalsta Nr. | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | — |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Juridiskais pamats | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 2,7 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu |
| Īstenošanas datums | 5.2008 |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2008. |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Tautsaimniecības nozares | Citi pakalpojumi |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Atbalsta Nr.

XS 111/08

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

—

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Juridiskais pamats

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 2,7 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

5.2008

Atbalsta ilgums

30.6.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Citi pakalpojumi

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Atbalsta Nr. | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Lazio |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Juridiskais pamats | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Atbalsta Nr.

XS 184/08

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Lazio

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Juridiskais pamats

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 10 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

25.5.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Pētījumu un eksperimentālo izstrāžu veikšana biotehnoloģijā

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Atbalsta Nr. | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Vorarlberg |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Atbalsta Nr.

XS 200/08

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Vorarlberg

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Juridiskais pamats

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 2 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–6. punktu un 5. pantu

Īstenošanas datums

1.7.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2008.

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās drīkst piešķirt atbalstu MVU

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/22

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/10)

| Atbalsta Nr. | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Atbalsta shēmas nosaukums | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Juridiskais pamats | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: LVL 0,54 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–5. punktu, 5. un 6. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.8.2008. |
| Shēmas ilgums | 30.12.2013. |
| Mērķis | Nodarbinātība |
| Tautsaimniecības nozares | Visas Kopienas nozares (1), kurās drīkst piešķirt atbalstu nodarbinātībai |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Atbalsta Nr.

XE 25/08

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Atbalsta shēmas nosaukums

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Juridiskais pamats

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Budžets

Plānotie gada izdevumi: LVL 0,54 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–5. punktu, 5. un 6. pantu

Īstenošanas datums

1.8.2008.

Shēmas ilgums

30.12.2013.

Mērķis

Nodarbinātība

Tautsaimniecības nozares

Visas Kopienas nozares (1), kurās drīkst piešķirt atbalstu nodarbinātībai

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Atbalsta Nr. | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Vorarlberg |
| Atbalsta shēmas nosaukums | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Atbalsta Nr.

XE 34/08

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Vorarlberg

Atbalsta shēmas nosaukums

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Juridiskais pamats

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 2 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.–5. punktu, 5. un 6. pantu

Īstenošanas datums

1.7.2008.

Shēmas ilgums

31.12.2008.

Mērķis

4. pants. Darba vietu izveidošana; 5. pants. Neizdevīgu darba ņēmēju vai strādājošo invalīdu pieņemšana darbā

Tautsaimniecības nozares

Visas Kopienas nozares (2), kurās drīkst piešķirt atbalstu nodarbinātībai

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  Izņemot kuģu būves nozari un citas nozares, uz kurām attiecas īpaši noteikumi regulās un direktīvās, kas reglamentē valsts atbalstu konkrētā nozarē.

(2)  Izņemot kuģu būves nozari un citas nozares, uz kurām attiecas īpaši noteikumi regulās un direktīvās, kas reglamentē valsts atbalstu konkrētā nozarē.

---

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/24

---

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/11)

| Atbalsta Nr. | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Sardegna |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Juridiskais pamats | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | EUR 17,5 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 25 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.4.2008. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Atbalsta Nr.

XR 78/08

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Sardegna

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Juridiskais pamats

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

EUR 17,5 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

25 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

1.4.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Papildu informācija

—

| Atbalsta Nr. | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Campania |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Contratto di programma regionale |
| Juridiskais pamats | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | EUR 49,3 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 30 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 19.6.2008. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Attiecina uz noteiktām nozarēm |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Atbalsta Nr.

XR 100/08

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Campania

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Contratto di programma regionale

Juridiskais pamats

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

EUR 49,3 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

30 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

19.6.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Attiecina uz noteiktām nozarēm

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Papildu informācija

—

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/26

---

Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importam

(2008/C 270/12)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgā valsts”) izcelsmes etanolamīnu importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa izbeigšanos (1), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (2).

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu 2008. gada 25. jūlijā iesniedza Kopienas ražotāji BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % Kopienas etanolamīnu ražotāju.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīni (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 un 2922 13 10. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1583/2006 (3).

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un nodarītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

Pieņēmums par dempinga turpināšanos ir pamatots ar normālās vērtības, kas noteikta saskaņā ar vietējām cenām, salīdzinājumu ar attiecīgā uz Kopienu izvestā ražojuma eksporta cenām.

Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.

Pieprasījuma iesniedzējs turklāt apgalvo, ka dempings, kas rada kaitējumu, iespējams, var turpināties. Šajā sakarā pieprasījuma iesniedzējs iepazīstina ar pierādījumiem par to, ka gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, pašreizējais attiecīgā ražojuma importa līmenis, iespējams, pieaugs sakarā ar nesenajiem ieguldījumiem ražošanas jaudā attiecīgajā valstī.

Turklāt tiek apgalvots, ka attiecīgā ražojuma importa plūsma, iespējams, palielināsies to pasākumu dēļ, kas ir spēkā tradicionālajos tirgos nevis ES (piemēram, Āzijā un Dienvidamerikā). Tas var izraisīt eksporta pārorientāciju no citām trešām valstīm uz Kopienu.

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka situācija attiecībā uz kaitējumu galvenokārt uzlabojusies spēkā esošo pasākumu dēļ un, ja pasākumi zaudētu spēku, atkārtojoties ievērojamam importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts, tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija ar šo sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

5.1.   Iespējamā dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā noteiks, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem un katrai ražotāju apvienībai Kopienā, eksportētājiem/ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs, visām eksportētāju/ražotāju apvienībām, importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšana

Ar šo aicina visas ieinteresētās personas paziņot savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, kas to apstiprina, jānogādā Komisijā 6. punkta b) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Šis pieprasījums jāiesniedz 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā.

5.2.   Kopienas interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un gadījumā, ja apstiprinās dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, tiks noteikts, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Šā iemesla dēļ Komisija var nosūtīt anketas zināmajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, reprezentatīvajiem lietotājiem un reprezentatīvām patērētāju organizācijām. Ja šādas personas, ieskaitot tās, kas zināmas Komisijai, ir pierādījušas, ka viņu darbība un attiecīgais ražojums ir objektīvi saistīti, tās var šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunktā noteiktajā termiņā pieteikties un iesniegt informāciju Komisijai. Personas, kas rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā var pieprasīt uzklausīšanu, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 21. pantu iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

a)   Termiņš anketu vai citu veidlapu pieprasīšanai

Visām tām ieinteresētajām personām, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kā rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas pašreizējā pārskatīšana, anketa vai cita pieprasījuma veidlapa jāpieprasa pēc iespējas drīz, taču ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

b)   Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un cita veida informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai jebkura cita informācija. Jāpievērš uzmanība tam, ka vairuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona piesakās iepriekš minētajā laikposmā.

c)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas tajā pašā 40 dienu termiņā var arī pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

7.   Rakstiski iesniegtā informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visa ieinteresēto personu informācija un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniskā veidā, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, atbildēm uz anketas jautājumiem un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi Limited
   (4), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi For inspection by interested parties.

Komisijas adrese sarakstei

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Brussels

Fakss (32-2) 295 65 05

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās sniegt nepieciešamo informāciju vai nesniedz to termiņā, vai arī ievērojami traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus var izdarīt saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, rezultāts attiecībā uz minēto personu var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Iespēja pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu

Tā kā šī termiņa beigu pārskatīšana ir sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punkta noteikumiem, tās konstatējumi negrozīs pašreizējo pasākumu apmēru, bet saskaņā ar pamatregulas 11. panta 6. punktu šie pasākumi tiks atcelti vai turpināti.

Ja kāda šajā procedūrā iesaistītā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt pasākumu apmēru tā, lai nodrošinātu iespēju to grozīt (t. i., palielināt vai samazināt), šī persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

Ieinteresētās personas, kuras vēlas pieprasīt šādu pārskatīšanu, ko veiks neatkarīgi no šajā paziņojumā minētās termiņa beigu pārskatīšanas, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.

11.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

12.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt jānorāda, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības izmantot tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt, lai procedūrā iesaistītos Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersona. Tā darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot būt par vidutāju procedūras jautājumos, kas skar to interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un rakstiski vai mutiski sniegtas informācijas apstrādi. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV C 71, 18.3.2008., 13. lpp.

(2)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(3)  OV L 294, 25.10.2006., 2. lpp.

(4)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstīgi 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/29

---

VALSTS ATBALSTS — RUMĀNIJA

Valsts atbalsts C 39/08 (ex N 148/08) — Mācību atbalsts Ford Craiova

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 270/13)

Ar 2008. gada 10. septembra vēstuli, kas autentiskajā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Rumānijai par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz mācību atbalstu saistībā ar iepriekšminēto atbalstu.

Ieinteresētās personas var iesniegt savas piezīmes par mācību atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr. (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Faksa Nr. (32-2) 296 12 42

Šīs piezīmes paziņos Rumānijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

PROCEDŪRA

Par paredzēto atbalstu Ford Craiova Rumānijā Komisijai tika paziņots 2008. gada 1. aprīlī.

APRAKSTS

Atbalsta saņēmējs būtu Rumānijas automobiļu ražotājs Ford Craiova, kas pārņēma ražotni un uzņēmumu, kuru pirms tam vadīja SC Automobile Craiova SA un SC Daewoo Automobile SA Romania.

Rumānijas iestādes ierosina piešķirt mācību atbalstu EUR 57 miljonu apmērā mācību projektam, kura kopējās attaisnotās izmaksas ir EUR 141 miljons. Mācību plānu ir paredzēts piemērot no 2008. līdz 2012. gadam un attiecināt gan uz pašreizējiem, gan uz nākotnē pieņemtiem darbiniekiem — kopā aptuveni 9 000 personām. Plānu var iedalīt šādās četrās tēmās: (i) apmācība veselības un drošības jomā; (ii) galvenās prasmes (jo īpaši, lasītprasme, skaitītprasme, IT, angļu valoda, saskarsme, vadības jautājumi utt.); (iii) uzņēmējdarbības pamati (t.i., ar šo tēmu paredzēts apmācīt personālu vadības vai grupu vadītāju posteņos Eiropas un pasaules uzņēmējdarbības līmenī un tajā ietilpst kursi vadības, pārrunu un kvalitātes kontroles jomā); un (iv) rūpniecības prasmes (aptverot ražošanas un tehniskās prasmes, kas ir būtiskas ražošanai Craiova ražotnē).

Mācību programma ietver galvenokārt vispārējus mācību pasākumus un dažus speciālus mācību pasākumus.

Atbilstoši sniegtajai informācijai Craiova darbaspēkam šobrīd ir tikai ierobežota zinātība par to, kā ražot automobiļus un dzinējus, tāpēc prasmju līmenis ir nepietiekams, lai ekspluatētu ar jaunākajām tehnoloģijām aprīkoto ražotni, ko Ford ceļ. Šajā saistībā Rumānija apgalvo, ka darbaspēkam (pašreizējiem strādniekiem un, ņemot vērā prasmju atzīto trūkumu apgabalā, arī darbā no jauna pieņemtajiem darbiniekiem) būs vajadzīga visaptveroša apmācība.

Turklāt Rumānija apgalvo, ka atbalsts ir vajadzīgs, jo bez valdības apņemšanās piešķirt mācību atbalstu Ford nebūtu nopircis autoražotni un būtu ieguldījis citā atrašanās vietā.

NOVĒRTĒJUMS

Šajā posmā Komisijai ir nopietnas šaubas par to, vai paredzētais atbalsta pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Komisijai ir iemesls pieņemt, ka saņēmējam būtu jānodrošina apmācība arī bez atbalsta. Pēc ieguldījumu veikšanas Craiova autoražotnē Rumānijā Ford jāapmāca esošais darbaspēks, lai uzsāktu darbību. Turklāt vietējā tirgū, šķiet, ir diezgan grūti atrast jau pilnībā apmācītus un kvalificētus darbiniekus automobiļu ražošanas jomā.

SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš minētās šaubas, Komisija ir nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

VĒSTULES TEKSTS

“Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 270/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---