# Službeni list C 409/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 409 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.5. prosinca 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 409

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.5. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 409/01 | Popis i opis zapisa Kodeksa enoloških postupaka Međunarodne organizacije za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) iz članka 3. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934 | 1 |
| 2019/C 409/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9611 – Pavilion Energy/Iberdrola Group (European LNG Asset Portfolio)) (
  1
  ) | 48 |
| 2019/C 409/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9540 – Permira/Cambrex) (
  1
  ) | 49 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 409/01

Popis i opis zapisa Kodeksa enoloških postupaka Međunarodne organizacije za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) iz članka 3. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934

1

2019/C 409/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9611 – Pavilion Energy/Iberdrola Group (European LNG Asset Portfolio)) (
  1
  )

1

48

2019/C 409/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9540 – Permira/Cambrex) (
  1
  )

1

49

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 409/04 | Odluka Vijeća od 4. prosinca 2019. o imenovanju triju članova i triju zamjenika članova Upravnog odbora Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora | 50 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 409/05 | Tečajna lista eura — 4. prosinca 2019. | 52 |
| 2019/C 409/06 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 53 |
| 2019/C 409/07 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 54 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 409/04

Odluka Vijeća od 4. prosinca 2019. o imenovanju triju članova i triju zamjenika članova Upravnog odbora Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora

50

Europska komisija

2019/C 409/05

Tečajna lista eura — 4. prosinca 2019.

52

2019/C 409/06

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

53

2019/C 409/07

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

54

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europski ured za odabir osoblja |
| 2019/C 409/08 | OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU | 55 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 409/09 | Prethodna prijava koncentracije (predmet M.9589 – Fedrigoni/Ritrama Group) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 56 |
| 2019/C 409/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9645 – Platinum Equity Group/Cision) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 58 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2019/C 409/11 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 59 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja

2019/C 409/08

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

55

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 409/09

Prethodna prijava koncentracije (predmet M.9589 – Fedrigoni/Ritrama Group) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

56

2019/C 409/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9645 – Platinum Equity Group/Cision) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

58

DRUGI

Europska komisija

2019/C 409/11

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

59

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/1

---

Popis i opis zapisa Kodeksa enoloških postupaka Međunarodne organizacije za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) iz članka 3. stavka 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934

(2019/C 409/01)

Člankom 3. stavkom 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934 (1) propisuje se da Komisija objavljuje zapise Kodeksa enoloških postupaka OIV-a iz stupca 2. tablice 1. i stupca 3. tablice 2. dijela A Priloga I. toj uredbi u Službenom listu Europske unije, seriji C. To je svrha ove publikacije.

Napomena: u slučaju razlika između Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/934 i zapisa OIV-a koje se osobito odnose na kategorije obuhvaćenih proizvoda (kategorije spomenute u stupcu 8. tablice 2. dijela A Priloga I.), prednost ima Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934.

Napominje se i sljedeće: ako se smatralo da je potrebno pojasniti zapise OIV-a, tim su zapisima dodane bilješke.

Sadržaj

| 1.7. | KARBONSKA MACERACIJA (16/70) | 5 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | MACERACIJA NAKON ZAGRIJAVANJA UBRANOG GROŽĐA (16/70) | 5 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.11. | OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 10/01) | 5 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | SULFITIRANJE (OENO 3/04) | 6 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 2.1.1. | OKSIGENACIJA (OENO 545 A/2016) | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | SULFITIRANJE (5/87) | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3.1.1. | KEMIJSKO ZAKISELJAVANJE (OENO 3/99, OENO 13/01) | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.1.

| 2.1.3.1.1.1. | KALCIJEV SULFAT (OENO 583/2017) | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.1.1.

| 2.1.3.1.3. | ZAKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKOM OBRADOM (ELEKTRODIJALIZA BIPOLARNOM MEMBRANOM) (OENO 360/2010) | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.3.

| 2.1.3.1.4. | ZAKISELJAVANJE OBRADOM S POMOĆU IZMJENJIVAČA KATIONA (OENO 442/2012) | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.4.

| 2.1.3.2.2. | KEMIJSKO OTKISELJAVANJE (6/79) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2.2.

| 2.1.3.2.4. | OTKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKIM POSTUPKOM (OENO 483-2012) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2.4.

| 2.1.3.2.5. | OBRADA KALIJEVIM KARBONATOM (OENO 580-2017) | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2.5.

| 2.1.4. | UPOTREBA ENZIMA ZA BISTRENJE (OENO 11/04, OENO 498-2013) | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.6. | OBRADA ŽELATINOM (OENO 5/97) | 12 |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | DODAVANJE TANINA (16/70) | 12 |
| --- | --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | OBRADA BENTONITIMA (16/70) | 12 |
| --- | --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | OBRADA UGLJENOM (16/70), (OENO 3/02) | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | OBRADA SILICIJEVIM DIOKSIDOM (1/91) | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.14. | FLOTACIJA (OENO 2/99) | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | OBRADA KALIJEVIM KAZEINATOM (OENO 4/04) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | OBRADA KAZEINOM (OENO 5/04) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.16.

| 2.1.17. | BISTRENJE PROTEINIMA BILJNOG PODRIJETLA (OENO 7/04) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.17.

| 2.1.18. | UPOTREBA ENZIMA ZA POBOLJŠANJE FILTERABILNOSTI (OENO 14/04, OENO 499-2013) | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.18.

| 2.1.19. | UPOTREBA ENZIMA ZA OTPUŠTANJE AROMATSKIH TVARI (OENO 16/04, OENO 498-2013) | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.19.

| 2.1.20. | OBRADA ADSORPCIJSKIM KOPOLIMERIMA (PVI/PVP) (OENO 1/07, OENO 262-2014) | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.20.

| 2.1.21. | OBRADA DL VINSKOM KISELINOM (OENO 3/08) | 16 |
| --- | --- | --- |

2.1.21.

| 2.1.22. | BISTRENJE HITOZANOM (OIV-OENO 336 A-2009) | 16 |
| --- | --- | --- |

2.1.22.

| 2.1.23. | BISTRENJE HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 336B-2009) | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.23.

| 2.1.24. | BISTRENJE EKSTRAKTIMA PROTEINA KVASCA (OENO 416-2011) | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.24.

| 2.2.3. | KONZERVIRANJE DODAVANJEM UGLJIKOVA DIOKSIDA MOŠTU ILI GAZIRANJEM MOŠTA (16/70) | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | PASTERIZACIJA (5/88) | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | ZAŠTITA U INERTNOJ ATMOSFERI (16/70) | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | OBRADA LISOZIMOM (OENO 6/97) | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 11/01) | 19 |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.9. | OBRADA INAKTIVIRANIM KVASCIMA SA ZAJAMČENIM RAZINAMA GLUTATIONA (OIV-OENO 532/2017) | 19 |
| --- | --- | --- |

2.2.9.

| 2.3.1. | INOKULACIJA KVASCIMA (16/70, ECO 3/03) (OENO 546/2016) | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | AKTIVATORI FERMENTACIJE (OENO 7/97; 14/05) | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | OBRADA TIAMINOM (6/76) | 21 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | OBRADA LJUSKAMA KVASCA (5/88) | 21 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.9. | TOPLA POSTFERMENTATIVNA MACERACIJA CRNOG GROŽĐA POD NAZIVOM ZAVRŠNA MACERACIJA (OENO 13/05) | 21 |
| --- | --- | --- |

2.3.9.

| 3.1.1.1. | KEMIJSKO ZAKISELJAVANJE (OENO 4/99, OENO 14/01) | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.1.4. | ZAKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKOM OBRADOM (ELEKTRODIJALIZA BIPOLARNOM MEMBRANOM) (OENO 361/2010) | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

| 3.1.1.5. | ZAKISELJAVANJE OBRADOM S POMOĆU IZMJENJIVAČA KATIONA (OENO 443-2012) | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.5.

| 3.1.2. | OTKISELJAVANJE (6/79) | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.2. | KEMIJSKO OTKISELJAVANJE (6/79) | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | MIKROBIOLOŠKO OTKISELJAVANJE BAKTERIJAMA MLIJEČNE KISELINE (4/80) | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | OTKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKIM POSTUPKOM (OENO 484-2012) | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.2.1. | BISTRENJE (OENO 7/99), (OENO 6/04), (OENO 9/04) (OIV-OENO 339 A-2009), (OIV-OENO 339B-2009, OENO 417-2011) | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.3. | PRETAKANJE (16/70), (OENO 6/02) | 27 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | OBRADA SILICIJEVIM DIOKSIDOM (1/91) | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.6. | DODAVANJE TANINA (16/70) | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | BISTRENJE PROTEINIMA BILJNOG PODRIJETLA (OENO 8/04) | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | UPOTREBA ENZIMA ZA POBOLJŠANJE FILTERABILNOSTI VINA (OENO 15/04, OENO 498-2013) | 29 |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | UPOTREBA ENZIMA ZA OTPUŠTANJE AROMATSKIH TVARI IZ GLIKOLIZIRANIH PREKURSORA (OENO 17/04, OENO 498-2013) | 29 |
| --- | --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | UPOTREBA ENZIMA ZA POSPJEŠIVANJE OTAPANJA SPOJEVA KVASCA (OENO 18/04) | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | UPOTREBA ENZIMA ZA BISTRENJE VINA (OENO 12/04, OENO 498-2013) | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | BISTRENJE HITOZANOM (OIV-OENO 337 A-2009) | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | BISTRENJE HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 337B-2009) | 31 |
| --- | --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | BISTRENJE EKSTRAKTIMA PROTEINA KVASCA (OENO 417-2011) | 31 |
| --- | --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | UPORABA FILTAR-PLOČA KOJE SADRŽAVAJU ZEOLITE FAUJASITE Y ZA ADSORPCIJU HALOANISOLA (OENO 444-2016) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.2.15.

| 3.3.1. | UKLANJANJE ŽELJEZA (16/70) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.3. | STABILIZACIJA TARTARATA OBRADOM S POMOĆU KATIONSKIH IZMJENJIVAČA (OENO 1/93, OENO 447-2011) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | POSTUPAK HLADNE STABILIZACIJE (5/88), (OENO 2/04) | 33 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | OBRADA BENTONITIMA (16/70) | 33 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | OBRADA GUMOM ARABIKA (12/72) | 33 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | OBRADA METAVINSKOM KISELINOM (16/70) | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | OBRADA LIMUNSKOM KISELINOM (16/70) | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.12. | OBRADA KALCIJEVIM TARTARATOM (OENO 8/97) | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.12.

| 3.3.13. | OBRADA VINA MANOPROTEINIMA KVASCA (OENO 4/01; 15/05) | 35 |
| --- | --- | --- |

3.3.13.

| 3.3.14. | OBRADA CELULOZNOM GUMOM (KARBOKSIMETIL-CELULOZA) (OENO 2/08) | 35 |
| --- | --- | --- |

3.3.14.

| 3.3.15. | OBRADA KALIJEVIM POLIASPARTATOM (OENO 543/2016) | 35 |
| --- | --- | --- |

3.3.15.

| 3.4.3. | PASTERIZACIJA (5/88) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.3.1. | PASTERIZACIJA U RASUTOM STANJU (1/90) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.4. | SULFITIRANJE (OENO 7/03) | 37 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | OBRADA SORBINSKOM KISELINOM (5/88) | 37 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.7. | OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 12/01) | 38 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.9. | OBRADA POLIVINILPOLIPIROLIDONOM (PVPP) (5/87) | 38 |
| --- | --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.11. | OBRADA VINA UREAZOM (OENO 2/95) | 39 |
| --- | --- | --- |

3.4.11.

| 3.4.12. | OBRADA LISOZIMOM (OENO 10/97) | 39 |
| --- | --- | --- |

3.4.12.

| 3.4.13. | OBRADA DIMETIL DIKARBONATOM (DMDC) (OENO 5/01, OENO 421-2011) | 39 |
| --- | --- | --- |

3.4.13.

| 3.4.14. | OBRADA ADSORPCIJSKIM KOPOLIMERIMA (PVI/PVP) (OENO 2/07, OENO 262-2014) | 40 |
| --- | --- | --- |

3.4.14.

| 3.4.15. | OBRADA DL VINSKOM KISELINOM (OENO 4/08) | 40 |
| --- | --- | --- |

3.4.15.

| 3.4.16. | OBRADA HITOZANOM (OIV-OENO 338 A/2009) | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.16.

| 3.4.17. | OBRADA HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 338B/2009) | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.17.

| 3.4.20. | UPOTREBA SELEKTIVNIH BILJNIH VLAKANA (OENO 582-2017) | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.20.

| 3.4.21. | AKTIVATORI MALOLAKTIČNE FERMENTACIJE (OIV-OENO 531-2015) | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.21.

| 3.5.5. | OKSIGENACIJA (545B/2016) | 42 |
| --- | --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.8. | OBRADA BAKROVIM SULFATOM (2/89) | 43 |
| --- | --- | --- |

3.5.8.

| 3.5.9. | OBRADA BLAGO OBOJENOG VINA UGLJENOM (16/70) | 44 |
| --- | --- | --- |

3.5.9.

| 3.5.14. | OBRADA BAKROVIM CITRATOM (OENO 1/08) | 44 |
| --- | --- | --- |

3.5.14.

| 3.5.17. | UPRAVLJANJE OTOPLJENIM PLINOM U VINU UPOTREBOM MEMBRANSKIH KONTAKTORA (OENO 499-2013) | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.17.

| 4.1.7. | POTICANJE SEKUNDARNE FERMENTACIJE UPOTREBOM HRANJIVIH SOLI I FAKTORA RASTA KVASCA (OENO 7/95) | 45 |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | TANKOVSKA METODA (3/81) | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.10. | METODA PRENOŠENJA (OENO 7/02) | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.10.

| 4.3. | LIKERSKO VINO (ECO 2/2007) | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.2. | TANKOVSKA METODA U ZATVORENOM SPREMNIKU (3/81) | 47 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

1.7.   KARBONSKA MACERACIJA (16/70)

Definicija:

Postupak u kojem se cijeli grozdovi na nekoliko dana odlažu u zatvorene spremnike čija atmosfera sadržava ugljikov dioksid. Taj plin dolazi iz vanjskog izvora ili nastaje respiracijom grožđa i fermentacijom dijela zgnječenih bobica, a može biti prisutan i zbog oba ta razloga.

Cilj:

Proizvodnja crnog ili ružičastog vina koje je suptilnije, manje kiselo i svježije, s izraženijim sortnim aromama.

Propisi:

| (a) | Trebao bi biti osiguran uređaj za odzračivanje nastalog plina kako unutarnji tlak ne bi premašio atmosferski tlak. |
| --- | --- |

(a)

Trebao bi biti osiguran uređaj za odzračivanje nastalog plina kako unutarnji tlak ne bi premašio atmosferski tlak.

| (b) | Grožđe se nakon vađenja iz spremnika mulja i preša, a odvojeni se mošt fermentira bez prisutnosti krute tvari. |
| --- | --- |

(b)

Grožđe se nakon vađenja iz spremnika mulja i preša, a odvojeni se mošt fermentira bez prisutnosti krute tvari.

1.8.   MACERACIJA NAKON ZAGRIJAVANJA UBRANOG GROŽĐA (16/70)

Definicija:

Postupak zagrijavanja grozdova, koji mogu biti cijeli, muljani ili kojima je skinuta peteljka, prije početka fermentacije na temperaturama koje su odabrane u skladu sa željenim ciljem i održavanje tih temperatura tijekom određenog vremena.

Ciljevi:

| (a) | Brža i potpunija ekstrakcija boje i drugih tvari koje se nalaze u kožici. |
| --- | --- |

(a)

Brža i potpunija ekstrakcija boje i drugih tvari koje se nalaze u kožici.

| (b) | Sprečavanje enzimskih procesa. |
| --- | --- |

(b)

Sprečavanje enzimskih procesa.

Propisi:

| (a) | Mošt može fermentirati u kontaktu s krutim tvarima ili u njihovoj odsutnosti. |
| --- | --- |

(a)

Mošt može fermentirati u kontaktu s krutim tvarima ili u njihovoj odsutnosti.

| (b) | Taj proces ne smije dovesti ni do koncentracije ni do razrjeđivanja. Kao posljedica toga:






  — | mora se izbjegavati pretjerano zagrijavanje, |
| --- | --- | --- |

(b)

Taj proces ne smije dovesti ni do koncentracije ni do razrjeđivanja. Kao posljedica toga:

—

mora se izbjegavati pretjerano zagrijavanje,

| — | zabranjeno je zagrijavanje ubrizgavanjem pare. |
| --- | --- |

—

zabranjeno je zagrijavanje ubrizgavanjem pare.

1.11.   OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 10/01)

Klasifikacija:

Askorbinska kiselina: aditiv

Izoaskorbinska kiselina: aditiv

Definicija:

Dodavanje askorbinske kiseline grožđu.

Cilj:

Zaštititi aromatske tvari iz grožđa od utjecaja kisika u zraku antioksidativnim svojstvima tog proizvoda.

Propisi:

| (a) | Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline prije muljanja grožđa. |
| --- | --- |

(a)

Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline prije muljanja grožđa.

| (b) | Doza ne smije premašiti 250 mg/kg. |
| --- | --- |

(b)

Doza ne smije premašiti 250 mg/kg.

| (c) | Savjetuje se upotreba askorbinske kiseline sa sumporovim dioksidom. |
| --- | --- |

(c)

Savjetuje se upotreba askorbinske kiseline sa sumporovim dioksidom.

| (d) | Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

1.12.   SULFITIRANJE (OENO 3/04)

Klasifikacija:

Sumporov dioksid: aditiv

Amonijev hidrogensulfit: aditiv

Kalijev sulfit, bezvodni: aditiv

Definicija:

Dodavanje otopine sumporova dioksida ili kalijeva hidrogensulfita, kalijeva sulfita, bezvodnog, amonijeva sulfita ili amonijeva hidrogensulfita grožđu.

Ciljevi:

Steći mikrobiološku kontrolu nad grožđem ograničavanjem i/ili sprečavanjem širenja kvasaca i bakterija te tehnološki nepoželjnih mikroorganizama.

Primjena antioksidansa.

Propisi:

| (a) | Dodavanje sumporova dioksida prije alkoholne fermentacije trebalo bi što više ograničiti jer se u kombinaciji s acetaldehidom dobiva otopina koja u proizvedenom vinu neće imati ni antiseptičko ni antioksidativno djelovanje. |
| --- | --- |

(a)

Dodavanje sumporova dioksida prije alkoholne fermentacije trebalo bi što više ograničiti jer se u kombinaciji s acetaldehidom dobiva otopina koja u proizvedenom vinu neće imati ni antiseptičko ni antioksidativno djelovanje.

| (b) | Ukupan sadržaj sumporova dioksida pri stavljanju na tržište mora biti u skladu barem s ograničenjima utvrđenima u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(b)

Ukupan sadržaj sumporova dioksida pri stavljanju na tržište mora biti u skladu barem s ograničenjima utvrđenima u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

| (c) | Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.1.   OKSIGENACIJA (OENO 545 A/2016)

Klasifikacija:

Kisik: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kisika ili zraka moštu.

Ciljevi:

| (a) | Ubrzati proces oksidacije u moštu tijekom proizvodnje bijelog ili ružičastog vina radi izazivanja reakcije smeđenja u fenolnim spojevima. Oni nastaju polimerizacijom, a zatim se talože i uklanjaju tijekom bistrenja mošta kako bi se poboljšala stabilnost vina u pogledu oksidacije. Ovaj se postupak naziva „hiperoksigenacija” i uključuje dodavanje visokih razina kisika moštu, i to u nekoliko zasićenja. |
| --- | --- |

(a)

Ubrzati proces oksidacije u moštu tijekom proizvodnje bijelog ili ružičastog vina radi izazivanja reakcije smeđenja u fenolnim spojevima. Oni nastaju polimerizacijom, a zatim se talože i uklanjaju tijekom bistrenja mošta kako bi se poboljšala stabilnost vina u pogledu oksidacije. Ovaj se postupak naziva „hiperoksigenacija” i uključuje dodavanje visokih razina kisika moštu, i to u nekoliko zasićenja.

| (b) | Pridonijeti smanjenju aromatskih sastojaka povezanih s biljnim senzornim profilom i nestanku reduktivnih aroma. |
| --- | --- |

(b)

Pridonijeti smanjenju aromatskih sastojaka povezanih s biljnim senzornim profilom i nestanku reduktivnih aroma.

| (c) | Osigurati glatko odvijanje alkoholne fermentacije i spriječiti prekid fermentacije. |
| --- | --- |

(c)

Osigurati glatko odvijanje alkoholne fermentacije i spriječiti prekid fermentacije.

Propisi:

| (a) | U slučaju smanjenja razine fenolnih spojeva koji sudjeluju u pojavi smeđenja, kisik bi trebalo dodati prije bistrenja mošta. |
| --- | --- |

(a)

U slučaju smanjenja razine fenolnih spojeva koji sudjeluju u pojavi smeđenja, kisik bi trebalo dodati prije bistrenja mošta.

| (b) | U slučaju upravljanja kinetikom fermentacije, dovoljno je dodati kisik u preporučenoj dozi od 5 do 10 mg/l, pod uvjetom da se to provede na kraju faze rasta kvasca, točnije nakon što se koncentracija šećera u moštu smanji za približno 50 g/l. |
| --- | --- |

(b)

U slučaju upravljanja kinetikom fermentacije, dovoljno je dodati kisik u preporučenoj dozi od 5 do 10 mg/l, pod uvjetom da se to provede na kraju faze rasta kvasca, točnije nakon što se koncentracija šećera u moštu smanji za približno 50 g/l.

| (c) | Cilj oksigenacije ne bi trebalo biti smanjenje sulfita u moštu koji sadržava previše sumporova dioksida. |
| --- | --- |

(c)

Cilj oksigenacije ne bi trebalo biti smanjenje sulfita u moštu koji sadržava previše sumporova dioksida.

2.1.2.   SULFITIRANJE (5/87)

Klasifikacija:

Sumporov dioksid: aditiv

Amonijev hidrogensulfit: aditiv

Kalijev sulfit, bezvodni: aditiv

Definicija:

Dodavanje plinovita sumporova dioksida, vodene otopine sumporova dioksida ili kalijeva disulfita (2), amonijeva sulfita ili amonijeva disulfita muljanom grožđu ili moštu.

Ciljevi:

| (a) | Primijeniti:






  — | antiseptik koji djeluje protiv problema nastalih zbog rasta mikroorganizama, |
| --- | --- | --- |

(a)

Primijeniti:

—

antiseptik koji djeluje protiv problema nastalih zbog rasta mikroorganizama,

| — | antioksidans, |
| --- | --- |

—

antioksidans,

| — | selektivni faktor za kvasac, |
| --- | --- |

—

selektivni faktor za kvasac,

| — | proizvod koji olakšava taloženje, |
| --- | --- |

—

proizvod koji olakšava taloženje,

| — | proizvod koji pogoduje ekstrakciji antocijaninâ. |
| --- | --- |

—

proizvod koji pogoduje ekstrakciji antocijaninâ.

| (b) | Regulirati i kontrolirati fermentaciju. |
| --- | --- |

(b)

Regulirati i kontrolirati fermentaciju.

| (c) | Proizvesti konzervirani mošt. |
| --- | --- |

(c)

Proizvesti konzervirani mošt.

Propisi:

| (a) | Sulfitiranje se treba provesti tijekom muljanja ili odmah nakon toga. |
| --- | --- |

(a)

Sulfitiranje se treba provesti tijekom muljanja ili odmah nakon toga.

| (b) | Ravnomjerno rasporediti proizvod u muljanom grožđu ili moštu. |
| --- | --- |

(b)

Ravnomjerno rasporediti proizvod u muljanom grožđu ili moštu.

| (c) | Amonijevim sulfitom i disulfitom u mošt se unose i amonijevi ioni koji na kvasac djeluju kao aktivatori rasta (vidjeti odjeljak Aktivacija alkoholne fermentacije). |
| --- | --- |

(c)

Amonijevim sulfitom i disulfitom u mošt se unose i amonijevi ioni koji na kvasac djeluju kao aktivatori rasta (vidjeti odjeljak Aktivacija alkoholne fermentacije).

| (d) | Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.1.1.   KEMIJSKO ZAKISELJAVANJE (OENO 3/99, OENO 13/01)

Definicija:

Povećanje titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (smanjenje pH-vrijednosti) dodavanjem organskih kiselina.

Ciljevi:

| (a) | Proizvesti vino s uravnoteženim okusnim svojstvima. |
| --- | --- |

(a)

Proizvesti vino s uravnoteženim okusnim svojstvima.

| (b) | Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom dozrijevanju vina. |
| --- | --- |

(b)

Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom dozrijevanju vina.

| (c) | Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:






  — | klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili |
| --- | --- | --- |

(c)

Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:

—

klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili

| — | enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti. |
| --- | --- |

—

enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti.

Propisi:

| (a) | Mliječne kiseline, L(–) ili DL-jabučna kiselina i L(+) vinska kiselina jedine su kiseline koje se mogu upotrebljavati. |
| --- | --- |

(a)

Mliječne kiseline, L(–) ili DL-jabučna kiselina i L(+) vinska kiselina jedine su kiseline koje se mogu upotrebljavati.

| (b) | Dodavanje kiselina ne bi se trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(b)

Dodavanje kiselina ne bi se trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara.

| (c) | Zabranjeno je dodavanje mineralnih kiselina. |
| --- | --- |

(c)

Zabranjeno je dodavanje mineralnih kiselina.

| (d) | Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(d)

Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju.

| (e) | Upotrijebljene kiseline moraju biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Upotrijebljene kiseline moraju biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa.

| (f) | Kiseline se mogu dodati moštu samo pod uvjetom da se početni sadržaj kiseline ne povisi za više od 54 meq/l (tj. 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).
  Ako se mošt i vino zakiseljuju, neto kumulativno povećanje ne smije premašiti 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline). |
| --- | --- |

(f)

Kiseline se mogu dodati moštu samo pod uvjetom da se početni sadržaj kiseline ne povisi za više od 54 meq/l (tj. 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).

Ako se mošt i vino zakiseljuju, neto kumulativno povećanje ne smije premašiti 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).

2.1.3.1.1.1.   KALCIJEV SULFAT (OENO 583/2017)

Klasifikacija:

Kalcijev sulfat: aditiv

Definicija:

Dodavanje kalcijeva sulfata (CaSO4.2H20) moštu prije fermentacije u kombinaciji s vinskom kiselinom radi elaboracije likerskih vina.

Ciljevi:

| (a) | Proizvesti likersko vino s uravnoteženim okusnim svojstvima. |
| --- | --- |

(a)

Proizvesti likersko vino s uravnoteženim okusnim svojstvima.

| (b) | Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom čuvanju likerskih vina. |
| --- | --- |

(b)

Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom čuvanju likerskih vina.

| (c) | Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost likerskih vina koju uzrokuju:






  — | klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, |
| --- | --- | --- |

(c)

Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost likerskih vina koju uzrokuju:

—

klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji,

| — | enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti. |
| --- | --- |

—

enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti.

Propisi:

| (a) | Kalcijev sulfat upotrebljava se u kombinaciji s nižom razinom vinske kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Kalcijev sulfat upotrebljava se u kombinaciji s nižom razinom vinske kiseline.

| (b) | Preporučuje se provođenje preliminarnih laboratorijskih testova kako bi se izračunale doze kalcijeva sulfata i vinske kiseline koje su potrebne da bi se pH smanjio na odgovarajuću razinu. |
| --- | --- |

(b)

Preporučuje se provođenje preliminarnih laboratorijskih testova kako bi se izračunale doze kalcijeva sulfata i vinske kiseline koje su potrebne da bi se pH smanjio na odgovarajuću razinu.

| (c) | Kako bi se omogućilo postizanje odgovarajuće pH-vrijednosti od 3,2 u proizvodnji tog mošta i dobivanje uravnoteženih vina čak i u godinama nepovoljnih vremenskih uvjeta, ta doza ne smije premašiti 2 g/l kalcijeva sulfata. |
| --- | --- |

(c)

Kako bi se omogućilo postizanje odgovarajuće pH-vrijednosti od 3,2 u proizvodnji tog mošta i dobivanje uravnoteženih vina čak i u godinama nepovoljnih vremenskih uvjeta, ta doza ne smije premašiti 2 g/l kalcijeva sulfata.

| (d) | Razina ostataka sulfata u vinima ne smije premašiti ograničenje OIV-a. |
| --- | --- |

(d)

Razina ostataka sulfata u vinima ne smije premašiti ograničenje OIV-a.

| (e) | Taj postupak ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(e)

Taj postupak ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara.

| (f) | Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(f)

Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju.

| (g) | Upotrijebljeni kalcijev sulfat mora biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(g)

Upotrijebljeni kalcijev sulfat mora biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.1.3.   ZAKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKOM OBRADOM (ELEKTRODIJALIZA BIPOLARNOM MEMBRANOM) (OENO 360/2010)

Definicija:

Fizikalna metoda za izdvajanje iona u moštu pod djelovanjem električnog polja s pomoću propusnih kationskih membrana i bipolarnih membrana koja dovodi do povećane titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (smanjenje pH-vrijednosti).

Ciljevi:

| (a) | Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti).

| (b) | Poticati dobra biološka svojstva i pogodovati dobroj vinifikaciji. |
| --- | --- |

(b)

Poticati dobra biološka svojstva i pogodovati dobroj vinifikaciji.

| (c) | Pogodovati dobrom dozrijevanju vina. |
| --- | --- |

(c)

Pogodovati dobrom dozrijevanju vina.

| (d) | Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:






  — | klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili |
| --- | --- | --- |

(d)

Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:

—

klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili

| — | enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti. |
| --- | --- |

—

enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti.

Propisi:

| (a) | Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (3) i list o upotrebi membranskih postupaka koji se primjenjuju na mošt (4). |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (3) i list o upotrebi membranskih postupaka koji se primjenjuju na mošt (4).

| (b) | Zakiseljavanje elektromembranskom obradom ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(b)

Zakiseljavanje elektromembranskom obradom ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara.

| (c) | Kationske membrane moraju biti izrađene tako da ih se može prilagoditi da izdvajaju samo katione, a posebno K+. |
| --- | --- |

(c)

Kationske membrane moraju biti izrađene tako da ih se može prilagoditi da izdvajaju samo katione, a posebno K+.

| (d) | Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione mošta. |
| --- | --- |

(d)

Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione mošta.

| (e) | Zakiseljavanje bipolarnom elektrodijalizom mora se provoditi samo pod uvjetom da se početna kiselost mošta ne poveća za više od 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline). Ako se mošt i vino zakiseljuju, neto akumulirano povećanje ne smije premašiti 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline). |
| --- | --- |

(e)

Zakiseljavanje bipolarnom elektrodijalizom mora se provoditi samo pod uvjetom da se početna kiselost mošta ne poveća za više od 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline). Ako se mošt i vino zakiseljuju, neto akumulirano povećanje ne smije premašiti 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).

| (f) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(f)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (g) | Membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(g)

Membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.1.4.   ZAKISELJAVANJE OBRADOM S POMOĆU IZMJENJIVAČA KATIONA (OENO 442/2012)

Definicija:

Fizikalno djelomično izdvajanje kationa mošta kako bi se povećale titracijska kiselost i stvarna kiselost (smanjenje pH-vrijednosti) s pomoću izmjenjivača kationa.

Ciljevi:

| (a) | Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti).

| (b) | Proizvesti vino s uravnoteženim senzornim svojstvima. |
| --- | --- |

(b)

Proizvesti vino s uravnoteženim senzornim svojstvima.

| (c) | Poticati dobra biološka svojstva i dobro očuvanje kvalitete vina. |
| --- | --- |

(c)

Poticati dobra biološka svojstva i dobro očuvanje kvalitete vina.

Propisi:

| (a) | Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline.

| (b) | Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa. |
| --- | --- |

(b)

Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa.

| (c) | Kako bi se spriječilo nastajanje frakcija mošta, postupak se vrši kontinuirano, uz postupno dodavanje obrađenog mošta u izvorni mošt. |
| --- | --- |

(c)

Kako bi se spriječilo nastajanje frakcija mošta, postupak se vrši kontinuirano, uz postupno dodavanje obrađenog mošta u izvorni mošt.

| (d) | Druga je mogućnost da se potrebna količina smole doda izravno u spremnik mošta te potom odvoji nekom odgovarajućom tehničkom metodom. |
| --- | --- |

(d)

Druga je mogućnost da se potrebna količina smole doda izravno u spremnik mošta te potom odvoji nekom odgovarajućom tehničkom metodom.

| (e) | Zakiseljavanje se mora provoditi pod uvjetom da se početna kiselost ne poveća za više od 54 meq/l. Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulativno neto povećanje ne smije premašiti 54 meq/l. |
| --- | --- |

(e)

Zakiseljavanje se mora provoditi pod uvjetom da se početna kiselost ne poveća za više od 54 meq/l. Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulativno neto povećanje ne smije premašiti 54 meq/l.

| (f) | Za provedbu svih postupaka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(f)

Za provedbu svih postupaka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (g) | Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(g)

Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.2.2.   KEMIJSKO OTKISELJAVANJE (6/79)

Definicija:

Smanjenje kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti) dodavanjem neutralnog kalijevog tartarata, kalijeva hidrogen karbonata ili kalcijeva karbonata koji može sadržavati male količine dvostruke kalcijeve soli L(+) vinske kiseline i L(–) jabučne kiseline.

Ciljevi:

| (a) | Vidjeti odjeljak 2.2. (5) |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti odjeljak 2.2. (5)

| (b) | Pogodovati biološkom otkiseljavanju. |
| --- | --- |

(b)

Pogodovati biološkom otkiseljavanju.

Propisi:

| (a) | Vino proizvedeno od otkiseljenog mošta mora sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Vino proizvedeno od otkiseljenog mošta mora sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline.

| (b) | Trebalo bi primijeniti postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) ako je mošt veoma bogat jabučnom kiselinom te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti zadovoljavajuće smanjenje titracijske kiselosti. |
| --- | --- |

(b)

Trebalo bi primijeniti postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) ako je mošt veoma bogat jabučnom kiselinom te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti zadovoljavajuće smanjenje titracijske kiselosti.

| (c) | Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare. |
| --- | --- |

(c)

Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare.

| (d) | Kemijsko otkiseljavanje i kemijsko zakiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(d)

Kemijsko otkiseljavanje i kemijsko zakiseljavanje međusobno se isključuju.

| (e) | Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.2.4.   OTKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKIM POSTUPKOM (OENO 483-2012)

Definicija:

Fizikalna metoda izdvajanja iona u moštu pod djelovanjem električnog polja upotrebom propusnih membrana s anionima na jednom dijelu i bipolarnim membranama na drugom. Kombinacija propusnih membrana s anionima i bipolarnih membrana upotrebljava se za regulaciju smanjenja titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti).

Ciljevi:

| (a) | Ispraviti pretjeranu prirodnu kiselost uzrokovanu klimatskim uvjetima u vinogradarskoj regiji smanjenjem titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Ispraviti pretjeranu prirodnu kiselost uzrokovanu klimatskim uvjetima u vinogradarskoj regiji smanjenjem titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti).

| (b) | Razviti vina uravnoteženog okusa. |
| --- | --- |

(b)

Razviti vina uravnoteženog okusa.

| (c) | Promicati neometan postupak dozrijevanja vina. |
| --- | --- |

(c)

Promicati neometan postupak dozrijevanja vina.

Propisi:

| (a) | Vidjeti opći zapis o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (6) te zapis o primjeni membranskih postupaka na mošt (7). |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti opći zapis o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (6) te zapis o primjeni membranskih postupaka na mošt (7).

| (b) | Otkiseljavanje elektromembranskim postupkom ne bi trebalo biti namijenjeno skrivanju mana. |
| --- | --- |

(b)

Otkiseljavanje elektromembranskim postupkom ne bi trebalo biti namijenjeno skrivanju mana.

| (c) | Anionske membrane moraju biti sastavljene tako da se njima omogućava samo izdvajanje aniona i, posebno, organskih kiselina iz mošta. |
| --- | --- |

(c)

Anionske membrane moraju biti sastavljene tako da se njima omogućava samo izdvajanje aniona i, posebno, organskih kiselina iz mošta.

| (d) | Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione mošta. |
| --- | --- |

(d)

Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione mošta.

| (e) | Vino od otkiseljenog mošta trebalo bi sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline. |
| --- | --- |

(e)

Vino od otkiseljenog mošta trebalo bi sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline.

| (f) | Otkiseljavanje membranskim postupkom i zakiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(f)

Otkiseljavanje membranskim postupkom i zakiseljavanje međusobno se isključuju.

| (g) | Za primjenu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(g)

Za primjenu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (h) | Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(h)

Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.3.2.5.   OBRADA KALIJEVIM KARBONATOM (OENO 580-2017)

Klasifikacija:

Pomoćne tvari u postupku proizvodnje

Definicija:

Smanjenje kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti) dodavanjem neutralnog kalijevog tartarata, kalijeva hidrogen karbonata, kalijeva karbonata ili kalcijeva karbonata koji može sadržavati male količine dvostruke kalcijeve soli L(+) vinske kiseline i L(–) jabučne kiseline.

Ciljevi:

| (a) | Vidjeti odjeljak 2.1.3.2. (8) |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti odjeljak 2.1.3.2. (8)

| (b) | Za otkiseljavanje mošta. |
| --- | --- |

(b)

Za otkiseljavanje mošta.

Propisi:

| (a) | Vino proizvedeno od otkiseljenog mošta trebalo bi, radi kvalitete samog vina, sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Vino proizvedeno od otkiseljenog mošta trebalo bi, radi kvalitete samog vina, sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline.

| (b) | Trebalo bi primijeniti postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) ako je mošt veoma bogat jabučnom kiselinom te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti zadovoljavajuće smanjenje titracijske kiselosti. |
| --- | --- |

(b)

Trebalo bi primijeniti postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) ako je mošt veoma bogat jabučnom kiselinom te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti zadovoljavajuće smanjenje titracijske kiselosti.

| (c) | Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare. |
| --- | --- |

(c)

Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare.

| (d) | Kemijsko otkiseljavanje i kemijsko zakiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(d)

Kemijsko otkiseljavanje i kemijsko zakiseljavanje međusobno se isključuju.

| (e) | Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.4.   UPOTREBA ENZIMA ZA BISTRENJE (OENO 11/04, OENO 498-2013)

Klasifikacija:

Arabinaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Celulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Galaktanaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-liaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-metil-esteraza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Poligalakturonaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hemicelulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka moštu koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju razgradnju makromolekula grožđa koje su ušle u mošt tijekom postupaka ekstrakcije soka, ali i beta glukana koji proizvodi gljivica Botrytis cinerea.

Enzimske aktivnosti koje sudjeluju u bistrenju mošta posebno uključuju poligalakturonaze, pektin-liaze, pektin-metil-esteraze i u manjoj mjeri arabinaze, galaktanaze, ramnogalakturonaze, celulaze i hemicelulaze, ali i β-glukanaze ako je mošt dobiven od grožđa zaraženog botritisom.

Cilj:

Olakšati bistrenje mošta.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.6.   OBRADA ŽELATINOM (OENO 5/97)

Definicija:

Dodavanje želatine moštu.

Ciljevi:

| (a) | Smanjenje polifenolnih spojeva u moštu kako bi prije fermentacije bio manje trpak. |
| --- | --- |

(a)

Smanjenje polifenolnih spojeva u moštu kako bi prije fermentacije bio manje trpak.

| (b) | Smanjenje čestica koje su netopljive u moštu. |
| --- | --- |

(b)

Smanjenje čestica koje su netopljive u moštu.

Propis:

Ta želatina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.7.   DODAVANJE TANINA (16/70)

Definicija:

Dodavanje tanina moštu.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati pročišćavanje mladog vina djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati pročišćavanje mladog vina djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari.

| (b) | Olakšati bistrenje vina. |
| --- | --- |

(b)

Olakšati bistrenje vina.

Propis:

Upotrijebljeni tanini moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.8.   OBRADA BENTONITIMA (16/70)

Klasifikacija:

Bentoniti: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje bentonita moštu.

Cilj:

Obrada kojom se sprečavaju zamućenja uzrokovana taloženjem proteina i bakra.

Propis:

Upotrijebljene tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.9.   OBRADA UGLJENOM (16/70), (OENO 3/02)

Klasifikacija:

Enološki ugljen: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje ugljena moštu.

Ciljevi:

| (a) | Ispraviti organoleptička svojstva vina dobivenog od mošta koji je bio zahvaćen gljivicama kao što su siva trulež ili pepelnica. |
| --- | --- |

(a)

Ispraviti organoleptička svojstva vina dobivenog od mošta koji je bio zahvaćen gljivicama kao što su siva trulež ili pepelnica.

| (b) | Ukloniti moguće kontaminante. |
| --- | --- |

(b)

Ukloniti moguće kontaminante.

| (c) | Ispraviti boju:






  — | bijelog mošta dobivenog od bijelog soka crnog grožđa, |
| --- | --- | --- |

(c)

Ispraviti boju:

—

bijelog mošta dobivenog od bijelog soka crnog grožđa,

| — | veoma žutog mošta dobivenog od sorti bijelog grožđa, |
| --- | --- |

—

veoma žutog mošta dobivenog od sorti bijelog grožđa,

| — | oksidiranog mošta. |
| --- | --- |

—

oksidiranog mošta.

Propisi:

| (a) | Količina suhog ugljena koja se upotrebljava mora biti manja od 100 g/hl mošta. |
| --- | --- |

(a)

Količina suhog ugljena koja se upotrebljava mora biti manja od 100 g/hl mošta.

| (b) | Dodani ugljen mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Dodani ugljen mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.10.   OBRADA SILICIJEVIM DIOKSIDOM (1/91)

Definicija:

Dodavanje koloidne otopine silicijeva dioksida moštu u kombinaciji s dodavanjem otopine želatine.

Cilj:

Postići flokulaciju želatine radi bistrenja mošta.

Propisi:

| (a) | Proizvod se dodaje moštu. |
| --- | --- |

(a)

Proizvod se dodaje moštu.

| (b) | Potrebni su preliminarni testovi kako bi se utvrdile optimalne doze koloidnog silicijeva dioksida i želatine. |
| --- | --- |

(b)

Potrebni su preliminarni testovi kako bi se utvrdile optimalne doze koloidnog silicijeva dioksida i želatine.

| (c) | Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.14.   FLOTACIJA (OENO 2/99)

Definicija:

Postupak u kojem se u mošt ubrizgava plin kako bi čestice ili mikroorganizmi isplivali na površinu.

Ciljevi:

| (a) | Postići brzo bistrenje uz dodavanje sredstava za bistrenje ili bez njih. |
| --- | --- |

(a)

Postići brzo bistrenje uz dodavanje sredstava za bistrenje ili bez njih.

| (b) | Smanjiti autohtonu populaciju mikroorganizama prije alkoholne fermentacije radi naknadne upotrebe odabranog kvasca. |
| --- | --- |

(b)

Smanjiti autohtonu populaciju mikroorganizama prije alkoholne fermentacije radi naknadne upotrebe odabranog kvasca.

| (c) | Neprekidno bistriti kako bi se regulirala količina elemenata koje treba ukloniti. |
| --- | --- |

(c)

Neprekidno bistriti kako bi se regulirala količina elemenata koje treba ukloniti.

| (d) | I, ako je moguće, pojačati oksigenaciju tijekom bistrenja. |
| --- | --- |

(d)

I, ako je moguće, pojačati oksigenaciju tijekom bistrenja.

Propisi:

Bistrenje se može provoditi:

| (a) | u okolini zaštićenoj od zraka upotrebom dušika ili ugljikova dioksida, ili uz prozračivanje kako bi se potaknula oksidacija oksidabilnih spojeva i dobila stabilnija boja vina |
| --- | --- |

(a)

u okolini zaštićenoj od zraka upotrebom dušika ili ugljikova dioksida, ili uz prozračivanje kako bi se potaknula oksidacija oksidabilnih spojeva i dobila stabilnija boja vina

| (b) | pri temperaturi okoline, nakon hlađenja ili upotrebom neprekinutih sustava kojima se u stvarnom vremenu omogućava kontrola sredstava za bistrenje i brzine bistrenja |
| --- | --- |

(b)

pri temperaturi okoline, nakon hlađenja ili upotrebom neprekinutih sustava kojima se u stvarnom vremenu omogućava kontrola sredstava za bistrenje i brzine bistrenja

| (c) | ili na statičan način upotrebom odgovarajućih spremnika. |
| --- | --- |

(c)

ili na statičan način upotrebom odgovarajućih spremnika.

| (d) | Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s Međunarodnim enološkim kodeksom. |
| --- | --- |

(d)

Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s Međunarodnim enološkim kodeksom.

2.1.15.   OBRADA KALIJEVIM KAZEINATOM (OENO 4/04)

Klasifikacija:

Kalijev kazeinat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kalijeva kazeinata moštu u obliku koloidne otopine ili zajedno s drugim sredstvima za bistrenje.

Cilj:

Ukloniti oksidirane polifenolne spojeve ili spojeve koji bi mogli oksidirati.

Propis:

Kalijev kazeinat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.16.   OBRADA KAZEINOM (OENO 5/04)

Klasifikacija:

Kazein (kalcijev kazeinat): pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kazeina moštu u obliku koloidne otopine ili zajedno s drugim sredstvima za bistrenje.

Cilj:

Uklanjanje polifenolnih spojeva ili onih koji su podložni oksidaciji.

Propis:

Upotrijebljeni kazein mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.17.   BISTRENJE PROTEINIMA BILJNOG PODRIJETLA (OENO 7/04)

Cilj:

Upotreba proteina biljnog podrijetla za bistrenje mošta radi poboljšanja bistrine, stabilnosti i okusa.

Propisi:

| 1. | Doza koja će se upotrebljavati utvrđuje se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza za upotrebu trebala bi biti manja od 50 g/hl. Zadržana doza odgovara uzorku od kojeg se dobiva željena bistrina i koji rezultira boljim okusom. |
| --- | --- |

1.

Doza koja će se upotrebljavati utvrđuje se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza za upotrebu trebala bi biti manja od 50 g/hl. Zadržana doza odgovara uzorku od kojeg se dobiva željena bistrina i koji rezultira boljim okusom.

| 2. | Proteini biljnog podrijetla mogu se upotrebljavati s drugim dopuštenim proizvodima, kao što su tanini, bentonit, silikagel... |
| --- | --- |

2.

Proteini biljnog podrijetla mogu se upotrebljavati s drugim dopuštenim proizvodima, kao što su tanini, bentonit, silikagel...

| 3. | Proteini biljnog podrijetla moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

3.

Proteini biljnog podrijetla moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.18.   UPOTREBA ENZIMA ZA POBOLJŠANJE FILTERABILNOSTI (OENO 14/04, OENO 499-2013)

Klasifikacija:

Arabinaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Celulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Galaktanaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-liaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-metil-esteraza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Poligalakturonaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hemicelulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka moštu koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju razgradnju začepljujućih makromolekula grožđa koje su ušle u mošt tijekom postupaka ekstrakcije soka.

Enzimske aktivnosti koje sudjeluju u poboljšavanju filterabilnosti mošta posebno uključuju poligalakturonaze, pektin-liaze, pektin-metil-esteraze i u manjoj mjeri arabinaze, galaktanaze, ramnogalakturonaze, celulaze, hemicelulaze, ali i β-glukanaze ako je mošt dobiven od grožđa zaraženog botritisom.

Cilj:

Poboljšati filterabilnost mošta specifičnom hidrolizom koloida.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.19.   UPOTREBA ENZIMA ZA OTPUŠTANJE AROMATSKIH TVARI (OENO 16/04, OENO 498-2013)

Klasifikacija:

Glikozidaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Glukozidaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka moštu koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju hidrolizu saharidnog dijela glikoliziranih aromatskih tvari (prekursora arome) grožđa, kao što su glikolizirani terpeni.

Glikozidaze i glukozidaze enzimske su aktivnosti koje sudjeluju u otpuštanju aromatskih tvari. Ovisno o stupnju inhibicije glukozom, ti enzimi mogu postati aktivni tek nakon završetka fermentacije.

Cilj:

Poboljšati aromatski potencijal mošta.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.20.   OBRADA ADSORPCIJSKIM KOPOLIMERIMA (PVI/PVP) (OENO 1/07, OENO 262-2014)

Definicija:

Dodavanje kopolimera polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP) radi smanjenja sadržaja bakra, željeza i teških metala.

Ciljevi:

| (a) | Spriječiti nedostatke uzrokovane previsokim sadržajem metala (na primjer, bijelog ili sivog loma). |
| --- | --- |

(a)

Spriječiti nedostatke uzrokovane previsokim sadržajem metala (na primjer, bijelog ili sivog loma).

| (b) | Smanjiti nepoželjno visoku koncentraciju metala do koje je došlo zbog:






  — | kontaminacije mošta metalnim kationima (primjerice zbog ostataka iz fitosanitarnih proizvoda koji sadržavaju bakar), |
| --- | --- | --- |

(b)

Smanjiti nepoželjno visoku koncentraciju metala do koje je došlo zbog:

—

kontaminacije mošta metalnim kationima (primjerice zbog ostataka iz fitosanitarnih proizvoda koji sadržavaju bakar),

| — | kontaminacije metalnim kationima iz vinarske opreme tijekom obrade mošta. |
| --- | --- |

—

kontaminacije metalnim kationima iz vinarske opreme tijekom obrade mošta.

Propisi:

| (a) | Upotrijebljena količina trebala bi biti manja od 500 mg/l. |
| --- | --- |

(a)

Upotrijebljena količina trebala bi biti manja od 500 mg/l.

| (b) | Ako se mošt i vino obrađuju PVI/PVP kopolimerima, akumulirano doziranje trebalo bi biti manje od 500 mg/l. |
| --- | --- |

(b)

Ako se mošt i vino obrađuju PVI/PVP kopolimerima, akumulirano doziranje trebalo bi biti manje od 500 mg/l.

| (c) | Kopolimere bi trebalo ukloniti filtracijom najkasnije dva dana nakon dodavanja, uzimajući u obzir načelo opreznosti. U slučaju mutnog mošta, kopolimer se mora dodati najranije dva dana prije filtracije. |
| --- | --- |

(c)

Kopolimere bi trebalo ukloniti filtracijom najkasnije dva dana nakon dodavanja, uzimajući u obzir načelo opreznosti. U slučaju mutnog mošta, kopolimer se mora dodati najranije dva dana prije filtracije.

| (d) | Upotrijebljeni adsorpcijski kopolimeri trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa, posebno u pogledu ograničenja monomera. |
| --- | --- |

(d)

Upotrijebljeni adsorpcijski kopolimeri trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa, posebno u pogledu ograničenja monomera.

| (e) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(e)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

2.1.21.   OBRADA DL VINSKOM KISELINOM (OENO 3/08)

Klasifikacija:

DL vinska kiselina: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje DL vinske kiseline ili kalijevih soli DL vinske kiseline u mošt.

Cilj:

Smanjenje pretjeranih razina kalcija.

Propisi:

| (a) | Tim se postupkom dobivaju osobito netopive soli. Upotreba DL vinske kiseline podliježe određenim propisima. |
| --- | --- |

(a)

Tim se postupkom dobivaju osobito netopive soli. Upotreba DL vinske kiseline podliježe određenim propisima.

| (b) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(b)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (c) | Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.22.   BISTRENJE HITOZANOM (OIV-OENO 336 A-2009)

Definicija:

Dodavanje hitozana gljivičnog podrijetla radi bistrenja mošta.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati taloženje i bistrenje. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati taloženje i bistrenje.

| (b) | Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja. |
| --- | --- |

(b)

Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Preporučena doza koja se upotrebljava trebala bi biti manja od 100 g/hl ili jednaka toj razini. |
| --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Preporučena doza koja se upotrebljava trebala bi biti manja od 100 g/hl ili jednaka toj razini.

| (b) | Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.23.   BISTRENJE HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 336B-2009)

Definicija:

Dodavanje hitin-glukana gljivičnog podrijetla radi bistrenja mošta.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati taloženje i bistrenje. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati taloženje i bistrenje.

| (b) | Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja. |
| --- | --- |

(b)

Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Preporučena doza koja se upotrebljava trebala bi biti manja od 100 g/hl ili jednaka toj razini. |
| --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Preporučena doza koja se upotrebljava trebala bi biti manja od 100 g/hl ili jednaka toj razini.

| (b) | Kompleks hitin-glukana mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Kompleks hitin-glukana mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.1.24.   BISTRENJE EKSTRAKTIMA PROTEINA KVASCA (OENO 416-2011)

Klasifikacija:

Ekstrakti proteina kvasca: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje ekstrakata proteina kvasca radi bistrenja mošta.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati pretakanje mošta. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati pretakanje mošta.

| (b) | Smanjiti zamućenost mošta taloženjem suspendiranih čestica. |
| --- | --- |

(b)

Smanjiti zamućenost mošta taloženjem suspendiranih čestica.

| (c) | Smanjiti količinu tanina. |
| --- | --- |

(c)

Smanjiti količinu tanina.

| (d) | Poboljšati filterabilnost vina dobivenog od izbistrenog mošta. |
| --- | --- |

(d)

Poboljšati filterabilnost vina dobivenog od izbistrenog mošta.

Propisi:

| (a) | Doze koje se upotrebljavaju prethodno se utvrđuju laboratorijskim ispitivanjima (točka bistrenja). |
| --- | --- |

(a)

Doze koje se upotrebljavaju prethodno se utvrđuju laboratorijskim ispitivanjima (točka bistrenja).

| (b) | Maksimalna doza koja se upotrebljava, a koja je utvrđena laboratorijskim ispitivanjem učinkovitosti, ne smije premašiti 30 g/hl. |
| --- | --- |

(b)

Maksimalna doza koja se upotrebljava, a koja je utvrđena laboratorijskim ispitivanjem učinkovitosti, ne smije premašiti 30 g/hl.

| (c) | Ekstrakti proteina kvasca mogu se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim odobrenim proizvodima za bistrenje. |
| --- | --- |

(c)

Ekstrakti proteina kvasca mogu se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim odobrenim proizvodima za bistrenje.

| (d) | Talozi nastali tijekom bistrenja mošta uklanjaju se iz mošta fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(d)

Talozi nastali tijekom bistrenja mošta uklanjaju se iz mošta fizikalnim postupcima.

| (e) | Ekstrakti proteina kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Ekstrakti proteina kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.2.3.   KONZERVIRANJE DODAVANJEM UGLJIKOVA DIOKSIDA MOŠTU ILI GAZIRANJEM MOŠTA (16/70)

Definicija:

Dodavanje ugljikova dioksida pod pritiskom moštu kako bi se onemogućila fermentacija.

Ciljevi:

| (a) | Konzerviranje mošta namijenjenog proizvodnji soka. |
| --- | --- |

(a)

Konzerviranje mošta namijenjenog proizvodnji soka.

| (b) | Usporavanje ili zaustavljanje fermentacije bez drugih intervencija. |
| --- | --- |

(b)

Usporavanje ili zaustavljanje fermentacije bez drugih intervencija.

Propis:

Upotrijebljeni plin mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.2.4.   PASTERIZACIJA (5/88)

Definicija:

Zagrijavanje mošta do određene temperature tijekom zadanog vremena.

Ciljevi:

| (a) | Inhibirati aktivnost mikroorganizama koji su prisutni u moštu u trenutku obrade. |
| --- | --- |

(a)

Inhibirati aktivnost mikroorganizama koji su prisutni u moštu u trenutku obrade.

| (b) | Inaktivirati enzime prisutne u moštu. |
| --- | --- |

(b)

Inaktivirati enzime prisutne u moštu.

Propisi:

| (a) | Pasterizacija se provodi u rasutom stanju tako da se mošt propušta kroz izmjenjivač topline, za čime slijedi brzo hlađenje. |
| --- | --- |

(a)

Pasterizacija se provodi u rasutom stanju tako da se mošt propušta kroz izmjenjivač topline, za čime slijedi brzo hlađenje.

| (b) | Povećanje temperature i upotrijebljene metode ne smiju dovesti do promjena u izgledu, boji, mirisu ili okusu mošta. |
| --- | --- |

(b)

Povećanje temperature i upotrijebljene metode ne smiju dovesti do promjena u izgledu, boji, mirisu ili okusu mošta.

2.2.5.   ZAŠTITA U INERTNOJ ATMOSFERI (16/70)

Klasifikacija:

Dušik: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Argon: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Postupak u kojem se dušikom, ugljikovim dioksidom i/ili argonom stvara inertna atmosfera.

Cilj:

Zaštititi mošt od zraka radi sprečavanja oksidacije i rasta aerobnih organizama.

Propis:

Dušik, ugljikov dioksid i argon moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.2.6.   OBRADA LISOZIMOM (OENO 6/97)

Definicija:

Dodavanje lisozima moštu.

Ciljevi:

| (a) | Kontrola rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju mošta. |
| --- | --- |

(a)

Kontrola rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju mošta.

| (b) | Smanjenje razine sumporova dioksida. |
| --- | --- |

(b)

Smanjenje razine sumporova dioksida.

Propisi:

| (a) | Pokusi su pokazali da je maksimalna doza od 500 mg/l dovoljna za kontroliranje rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju tijekom alkoholne fermentacije. |
| --- | --- |

(a)

Pokusi su pokazali da je maksimalna doza od 500 mg/l dovoljna za kontroliranje rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju tijekom alkoholne fermentacije.

| (b) | Lisozim ne može u potpunosti preuzeti ulogu spoja SO2, koji ima antioksidativna svojstva. Kombinacija SO2 i lisozima omogućava proizvodnju stabilnijih vina. |
| --- | --- |

(b)

Lisozim ne može u potpunosti preuzeti ulogu spoja SO2, koji ima antioksidativna svojstva. Kombinacija SO2 i lisozima omogućava proizvodnju stabilnijih vina.

| (c) | Ako se mošt i vino obrađuju lisozimom, akumulirana doza ne smije premašiti 500 mg/l. |
| --- | --- |

(c)

Ako se mošt i vino obrađuju lisozimom, akumulirana doza ne smije premašiti 500 mg/l.

| (d) | Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.2.7.   OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 11/01)

Klasifikacija:

Askorbinska kiselina: aditiv

Izoaskorbinska kiselina: aditiv

Definicija:

Dodavanje askorbinske kiseline moštu.

Ciljevi:

| (a) | Zaštititi aromatske tvari iz grožđa od utjecaja kisika u zraku antioksidativnim svojstvima tog proizvoda. |
| --- | --- |

(a)

Zaštititi aromatske tvari iz grožđa od utjecaja kisika u zraku antioksidativnim svojstvima tog proizvoda.

| (b) | Ograničiti stvaranje etanala tijekom alkoholne fermentacije, i to u kombinaciji sa sumporovim dioksidom. |
| --- | --- |

(b)

Ograničiti stvaranje etanala tijekom alkoholne fermentacije, i to u kombinaciji sa sumporovim dioksidom.

| (c) | Ograničiti stvaranje vodikova sulfida i hlapljivih tiola koji nastaju tijekom fermentacije. |
| --- | --- |

(c)

Ograničiti stvaranje vodikova sulfida i hlapljivih tiola koji nastaju tijekom fermentacije.

Propisi:

| (a) | Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline odmah nakon muljanja grožđa. |
| --- | --- |

(a)

Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline odmah nakon muljanja grožđa.

| (b) | Upotrijebljena doza, prema potrebi kumulirana s onom koja je upotrijebljena na grožđu, ne smije premašiti 250 mg/l. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena doza, prema potrebi kumulirana s onom koja je upotrijebljena na grožđu, ne smije premašiti 250 mg/l.

| (c) | Savjetuje se upotreba askorbinske kiseline sa sumporovim dioksidom. |
| --- | --- |

(c)

Savjetuje se upotreba askorbinske kiseline sa sumporovim dioksidom.

| (d) | Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.2.9.   OBRADA INAKTIVIRANIM KVASCIMA SA ZAJAMČENIM RAZINAMA GLUTATIONA (OIV-OENO 532/2017)

Klasifikacija (9):

Definicija:

Dodavanje inaktiviranih kvasaca čije stanice imaju zajamčene razine reduciranog glutationa.

Ciljevi:

| (a) | Ograničiti oksidaciju određenih sortnih aromatskih spojeva koji se otkrivaju uslijed metabolizma kvasaca (posebno tiola). |
| --- | --- |

(a)

Ograničiti oksidaciju određenih sortnih aromatskih spojeva koji se otkrivaju uslijed metabolizma kvasaca (posebno tiola).

| (b) | Potaknuti metabolizam kvasca dodavanjem prirodnih hranjivih sastojaka. |
| --- | --- |

(b)

Potaknuti metabolizam kvasca dodavanjem prirodnih hranjivih sastojaka.

Propisi:

| (a) | Preporučuje se dodavanje inaktiviranih kvasaca sa zajamčenim razinama glutationa na početku ili tijekom alkoholne fermentacije. Time se osigurava dovoljna razina dušika koja se može asimilirati kako bi se spriječilo da fermentativni kvasci upotrijebe glutation. |
| --- | --- |

(a)

Preporučuje se dodavanje inaktiviranih kvasaca sa zajamčenim razinama glutationa na početku ili tijekom alkoholne fermentacije. Time se osigurava dovoljna razina dušika koja se može asimilirati kako bi se spriječilo da fermentativni kvasci upotrijebe glutation.

| (b) | Doza upotrijebljenog glutationa, bez obzira na to je li dodan izravno ili u sastavu kvasaca sa zajamčenim razinama glutationa, ne bi trebala premašiti 20 mg/l kako bi se u potpunosti izbjegao rizik od smanjenja i pojave okusa kvasca. |
| --- | --- |

(b)

Doza upotrijebljenog glutationa, bez obzira na to je li dodan izravno ili u sastavu kvasaca sa zajamčenim razinama glutationa, ne bi trebala premašiti 20 mg/l kako bi se u potpunosti izbjegao rizik od smanjenja i pojave okusa kvasca.

| (c) | Inaktivirani kvasci sa zajamčenim razinama glutationa trebali bi sadržavati reducirani oblik glutationa, što može biti popraćeno prisutnošću njegovih prekursora (cisteina i, posebno, gama-glutamil cisteina). |
| --- | --- |

(c)

Inaktivirani kvasci sa zajamčenim razinama glutationa trebali bi sadržavati reducirani oblik glutationa, što može biti popraćeno prisutnošću njegovih prekursora (cisteina i, posebno, gama-glutamil cisteina).

| (d) | Inaktivirani kvasci sa zajamčenim razinama glutationa trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Inaktivirani kvasci sa zajamčenim razinama glutationa trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.3.1.   INOKULACIJA KVASCIMA (16/70, ECO 3/03) (OENO 546/2016)

Definicija:

Inokulacija mošta prije ili tijekom fermentacije s pomoću početnog inokuluma koji se priprema od autohtonih ili odabranih kvasaca.

Ciljevi:

| (a) | Potaknuti, regulirati i ubrzati fermentaciju, posebno u slučaju vinifikacija koje se odvijaju presporo. |
| --- | --- |

(a)

Potaknuti, regulirati i ubrzati fermentaciju, posebno u slučaju vinifikacija koje se odvijaju presporo.

| (b) | Ponovno aktivirati prekinutu fermentaciju. |
| --- | --- |

(b)

Ponovno aktivirati prekinutu fermentaciju.

| (c) | Olakšati razgradnju glukoze i fruktoze. |
| --- | --- |

(c)

Olakšati razgradnju glukoze i fruktoze.

| (d) | Promijeniti kiselost vina sintezom ili razgradnjom organskih kiselina. |
| --- | --- |

(d)

Promijeniti kiselost vina sintezom ili razgradnjom organskih kiselina.

| (e) | Proizvesti manje hlapljivu kiselost, posebno u slučaju mošta s visokim razinama šećera. |
| --- | --- |

(e)

Proizvesti manje hlapljivu kiselost, posebno u slučaju mošta s visokim razinama šećera.

| (f) | Utjecati na senzorna svojstva vina (aroma, osjet u ustima). |
| --- | --- |

(f)

Utjecati na senzorna svojstva vina (aroma, osjet u ustima).

Propisi:

| (a) | Upotrebljavati kvasac ili mješavinu kvasaca koji su prikladni za željeni cilj. |
| --- | --- |

(a)

Upotrebljavati kvasac ili mješavinu kvasaca koji su prikladni za željeni cilj.

| (b) | U slučaju uporabe sojeva kvasaca koji ne pripadaju skupini Saccharomyces, dodavanje se provodi prije dodavanja sojeva iz skupine Saccharomyces ili u istom trenutku. |
| --- | --- |

(b)

U slučaju uporabe sojeva kvasaca koji ne pripadaju skupini Saccharomyces, dodavanje se provodi prije dodavanja sojeva iz skupine Saccharomyces ili u istom trenutku.

| (c) | Dodani komercijalni starteri mogu biti čiste kulture ili mješavine sojeva iz skupine Saccharomyces i kvasci koji ne pripadaju skupini Saccharomyces. |
| --- | --- |

(c)

Dodani komercijalni starteri mogu biti čiste kulture ili mješavine sojeva iz skupine Saccharomyces i kvasci koji ne pripadaju skupini Saccharomyces.

| (d) | Ako se upotrebljavaju aktivni, odabrani kvasci (Saccharomyces i oni koji ne pripadaju skupini Saccharomyces), oni moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Ako se upotrebljavaju aktivni, odabrani kvasci (Saccharomyces i oni koji ne pripadaju skupini Saccharomyces), oni moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.3.2.   AKTIVATORI FERMENTACIJE (OENO 7/97; 14/05)

Klasifikacija:

Autolizati kvasca: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Mikrokristalna celuloza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Celuloza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Inaktivirani kvasci: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Monogliceridi i digliceridi masnih kiselina: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje aktivatora fermentacije ubranom grožđu ili moštu prije ili tijekom alkoholne fermentacije.

Cilj:

Pogodovati početku ili dovršetku alkoholne fermentacije:

| (a) | obogaćivanjem okoline hranjivim sastojcima (amonijski dušik, aminirani i peptidni dušik) i čimbenicima rasta (tiamin, dugolančane masne kiseline) |
| --- | --- |

(a)

obogaćivanjem okoline hranjivim sastojcima (amonijski dušik, aminirani i peptidni dušik) i čimbenicima rasta (tiamin, dugolančane masne kiseline)

| (b) | detoksificiranjem okoline adsorpcijom inhibitora kvasca, kao što su srednjelančane masne kiseline (pomoćna uloga inertnih stanica, celuloza). |
| --- | --- |

(b)

detoksificiranjem okoline adsorpcijom inhibitora kvasca, kao što su srednjelančane masne kiseline (pomoćna uloga inertnih stanica, celuloza).

Propisi:

| (a) | Aktivatori mogu biti mikrokristalna celuloza, amonijačne soli, tiamin ili proizvodi nastali razgradnjom kvasaca (autolizati, stanične stijenke, inertne stanice). |
| --- | --- |

(a)

Aktivatori mogu biti mikrokristalna celuloza, amonijačne soli, tiamin ili proizvodi nastali razgradnjom kvasaca (autolizati, stanične stijenke, inertne stanice).

| (b) | Aktivatori fermentacije moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Aktivatori fermentacije moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.3.3.   OBRADA TIAMINOM (6/76)

Klasifikacija:

Tiamin hidroklorid: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje tiamina moštu.

Ciljevi:

| (a) | Ubrzati alkoholnu fermentaciju. |
| --- | --- |

(a)

Ubrzati alkoholnu fermentaciju.

| (b) | Smanjiti stvaranje tvari koje se mogu kombinirati sa sumporovim dioksidom, a koje nastaju tijekom alkoholne fermentacije, i ujedno omogućiti smanjenje doze. |
| --- | --- |

(b)

Smanjiti stvaranje tvari koje se mogu kombinirati sa sumporovim dioksidom, a koje nastaju tijekom alkoholne fermentacije, i ujedno omogućiti smanjenje doze.

Propisi:

| (a) | Dosad provedeni pokusi pokazuju da je doza od 60 mg/hl dovoljna. |
| --- | --- |

(a)

Dosad provedeni pokusi pokazuju da je doza od 60 mg/hl dovoljna.

| (b) | Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.3.4.   OBRADA LJUSKAMA KVASCA (5/88)

Klasifikacija:

Ljuske kvasca: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje pripravka od ljuski kvasca moštu, moštu koji fermentira ili vinu.

Ciljevi:

| (a) | Spriječiti prekidanje alkoholne fermentacije. |
| --- | --- |

(a)

Spriječiti prekidanje alkoholne fermentacije.

| (b) | Olakšati dovršetak sporih fermentacija. |
| --- | --- |

(b)

Olakšati dovršetak sporih fermentacija.

| (c) | Pokrenuti prekinute fermentacije. |
| --- | --- |

(c)

Pokrenuti prekinute fermentacije.

Propisi:

| (a) | Ljuske kvasca dodaju se prije ili u trenutku početka fermentacije za postizanje cilja (a), na kraju fermentacije za cilj (b) ili prije inokulacije kvascem za cilj (c). |
| --- | --- |

(a)

Ljuske kvasca dodaju se prije ili u trenutku početka fermentacije za postizanje cilja (a), na kraju fermentacije za cilj (b) ili prije inokulacije kvascem za cilj (c).

| (b) | Upotrijebljene doze ne smiju biti veće od 40 g/hl. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljene doze ne smiju biti veće od 40 g/hl.

| (c) | Ljuske kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Ljuske kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

2.3.9.   TOPLA POSTFERMENTATIVNA MACERACIJA CRNOG GROŽĐA POD NAZIVOM ZAVRŠNA MACERACIJA (OENO 13/05)

Definicija:

Postupak koji uključuje produljenje fermentativne maceracije upotrebom tople postfermentativne maceracije.

Ciljevi:

| (a) | Dovršiti otpuštanje spojeva iz kože do kojeg dolazi tijekom predfermentativne i fermentativne maceracije. |
| --- | --- |

(a)

Dovršiti otpuštanje spojeva iz kože do kojeg dolazi tijekom predfermentativne i fermentativne maceracije.

| (b) | Poboljšati polifenolnu strukturu vina i boju. |
| --- | --- |

(b)

Poboljšati polifenolnu strukturu vina i boju.

Propisi:

| (a) | Ova se metoda ne preporučuje u slučaju berbi s nedostacima u pogledu zdravstvenog stanja. |
| --- | --- |

(a)

Ova se metoda ne preporučuje u slučaju berbi s nedostacima u pogledu zdravstvenog stanja.

| (b) | Osigurati da je alkoholna fermentacija u potpunosti dovršena. |
| --- | --- |

(b)

Osigurati da je alkoholna fermentacija u potpunosti dovršena.

| (c) | Zaštititi od oksidacije, posebno tijekom faze zagrijavanja vina ugljikovim dioksidom. |
| --- | --- |

(c)

Zaštititi od oksidacije, posebno tijekom faze zagrijavanja vina ugljikovim dioksidom.

| (d) | Zagrijati mješavine vina na temperaturu od 40 do 45 °C. |
| --- | --- |

(d)

Zagrijati mješavine vina na temperaturu od 40 do 45 °C.

| (e) | Odrediti duljinu tople maceracije prema svojstvima grožđa i željenoj vrsti vina. |
| --- | --- |

(e)

Odrediti duljinu tople maceracije prema svojstvima grožđa i željenoj vrsti vina.

| (f) | Ohladiti mješavine vina prije ispuštanja iz spremnika i prešanja. |
| --- | --- |

(f)

Ohladiti mješavine vina prije ispuštanja iz spremnika i prešanja.

3.1.1.1.   KEMIJSKO ZAKISELJAVANJE (OENO 4/99, OENO 14/01)

Definicija:

Povećanje titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (smanjenje pH-vrijednosti) dodavanjem organskih kiselina.

Ciljevi:

| (a) | Proizvesti vino s uravnoteženim okusnim svojstvima. |
| --- | --- |

(a)

Proizvesti vino s uravnoteženim okusnim svojstvima.

| (b) | Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom dozrijevanju vina. |
| --- | --- |

(b)

Pogodovati dobroj biološkoj evoluciji i dobrom dozrijevanju vina.

| (c) | Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:






  — | klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili |
| --- | --- | --- |

(c)

Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:

—

klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji, ili

| — | enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti. |
| --- | --- |

—

enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti.

Propisi:

| (a) | Mliječne kiseline, L(–) ili DL-jabučna kiselina i L(+) vinske i limunske kiseline jedine su kiseline koje se mogu upotrebljavati. |
| --- | --- |

(a)

Mliječne kiseline, L(–) ili DL-jabučna kiselina i L(+) vinske i limunske kiseline jedine su kiseline koje se mogu upotrebljavati.

| (b) | Sadržaj limunske kiseline u vinu nakon tog postupka ne bi trebao premašivati ograničenje utvrđeno u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(b)

Sadržaj limunske kiseline u vinu nakon tog postupka ne bi trebao premašivati ograničenje utvrđeno u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

| (c) | Dodavanje kiselina ne bi se trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(c)

Dodavanje kiselina ne bi se trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara.

| (d) | Zabranjeno je dodavanje mineralnih kiselina. |
| --- | --- |

(d)

Zabranjeno je dodavanje mineralnih kiselina.

| (e) | Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(e)

Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju.

| (f) | Upotrijebljene kiseline moraju biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(f)

Upotrijebljene kiseline moraju biti u skladu sa standardima Međunarodnog enološkog kodeksa.

| (g) | Kiseline se mogu dodati vinu samo pod uvjetom da se početna kiselost ne povisi za više od 54 meq/l (tj. 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).
  Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulirana doza ne smije premašiti neto kumulativno povećanje od 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline). |
| --- | --- |

(g)

Kiseline se mogu dodati vinu samo pod uvjetom da se početna kiselost ne povisi za više od 54 meq/l (tj. 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).

Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulirana doza ne smije premašiti neto kumulativno povećanje od 54 meq/l (ili 4 g/l ako se izražava u obliku vinske kiseline).

3.1.1.4.   ZAKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKOM OBRADOM (ELEKTRODIJALIZA BIPOLARNOM MEMBRANOM) (OENO 361/2010)

Definicija:

Fizikalna metoda izdvajanja iona u vinu pod djelovanjem električnog polja upotrebom membrana koje s jedne strane propuštaju samo katione, a s druge su strane bipolarne, a kojom se omogućava povećanje titracijske i stvarne kiselosti (smanjenje pH-vrijednosti).

Ciljevi:

| (a) | Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti).

| (b) | Proizvesti vina s uravnoteženim okusnim svojstvima. |
| --- | --- |

(b)

Proizvesti vina s uravnoteženim okusnim svojstvima.

| (c) | Poticati dobru biološku evoluciju i dobro čuvanje vina. |
| --- | --- |

(c)

Poticati dobru biološku evoluciju i dobro čuvanje vina.

| (d) | Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:






  — | klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji ili |
| --- | --- | --- |

(d)

Popraviti nedovoljnu prirodnu kiselost koju uzrokuju:

—

klimatski uvjeti u vinogradarskoj regiji ili

| — | enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti. |
| --- | --- |

—

enološki postupci koji dovode do smanjenja prirodne kiselosti.

Propisi:

| (a) | Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi vina i mošta (10) i list o upotrebi membranskih postupaka koji se primjenjuju na mošt (11). |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi vina i mošta (10) i list o upotrebi membranskih postupaka koji se primjenjuju na mošt (11).

| (b) | Zakiseljavanje elektromembranskom obradom ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(b)

Zakiseljavanje elektromembranskom obradom ne bi trebalo provoditi kako bi se prikrila prijevara.

| (c) | Kationske membrane moraju biti izrađene tako da ih se može prilagoditi da izdvajaju samo katione, a posebno K+. |
| --- | --- |

(c)

Kationske membrane moraju biti izrađene tako da ih se može prilagoditi da izdvajaju samo katione, a posebno K+.

| (d) | Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione vina. |
| --- | --- |

(d)

Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione vina.

| (e) | Zakiseljavanje bipolarnom elektrodijalizom može se provoditi samo ako se početna kiselost mošta nije povećala za više od 54 meq/l. |
| --- | --- |

(e)

Zakiseljavanje bipolarnom elektrodijalizom može se provoditi samo ako se početna kiselost mošta nije povećala za više od 54 meq/l.

| (f) | Ako se mošt i vino zakiseljuju, ukupno povećanje kiselosti ne smije premašiti 54 meq/l. |
| --- | --- |

(f)

Ako se mošt i vino zakiseljuju, ukupno povećanje kiselosti ne smije premašiti 54 meq/l.

| (g) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(g)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (h) | Membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(h)

Membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.1.1.5.   ZAKISELJAVANJE OBRADOM S POMOĆU IZMJENJIVAČA KATIONA (OENO 443-2012)

Definicija:

Fizikalno djelomično izdvajanje kationa iz vina kako bi se povećala titracijska kiselost i stvarna kiselost (smanjenje pH-vrijednosti) s pomoću izmjenjivača kationa.

Ciljevi:

| (a) | Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Povećati titracijsku kiselost i stvarnu kiselost (smanjenje pH-vrijednosti).

| (b) | Proizvesti vina s dobro uravnoteženim senzornim svojstvima. |
| --- | --- |

(b)

Proizvesti vina s dobro uravnoteženim senzornim svojstvima.

| (c) | Poticati dobra biološka svojstva i dobro očuvanje kvalitete vina. |
| --- | --- |

(c)

Poticati dobra biološka svojstva i dobro očuvanje kvalitete vina.

Propisi:

| (a) | Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline.

| (b) | Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa. |
| --- | --- |

(b)

Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa.

| (c) | Kako bi se spriječilo nastajanje frakcija vina, postupak se vrši kontinuirano, uz postupno dodavanje obrađenog vina u izvorno vino. |
| --- | --- |

(c)

Kako bi se spriječilo nastajanje frakcija vina, postupak se vrši kontinuirano, uz postupno dodavanje obrađenog vina u izvorno vino.

| (d) | Druga je mogućnost da se potrebna količina smole doda izravno u spremnik mošta te potom odvoji nekom odgovarajućom tehničkom metodom. |
| --- | --- |

(d)

Druga je mogućnost da se potrebna količina smole doda izravno u spremnik mošta te potom odvoji nekom odgovarajućom tehničkom metodom.

| (e) | Zakiseljavanje se mora provoditi pod uvjetom da se početna kiselost ne poveća za više od 54 meq/l. Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulativno neto povećanje ne smije premašiti 54 meq/l. |
| --- | --- |

(e)

Zakiseljavanje se mora provoditi pod uvjetom da se početna kiselost ne poveća za više od 54 meq/l. Ako se mošt i vino zakiseljuju, kumulativno neto povećanje ne smije premašiti 54 meq/l.

| (f) | Za provedbu svih postupaka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(f)

Za provedbu svih postupaka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (g) | Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa (12). |
| --- | --- |

(g)

Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa (12).

3.1.2.   OTKISELJAVANJE (6/79)

Definicija:

Smanjenje titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti).

Cilj:

Proizvodnja vina s boljom ravnotežom senzornih svojstava.

Propisi:

Taj se cilj može postići:

| (a) | spontano, taloženjem vinske kiseline u obliku kalijeva bitartarata (vidjeti Fizikalno otkiseljavanje; Propisi (b) (13)), ili razgradnjom jabučne kiseline (vidjeti odjeljak Mikrobiološko otkiseljavanje mliječnim bakterijama (14)) |
| --- | --- |

(a)

spontano, taloženjem vinske kiseline u obliku kalijeva bitartarata (vidjeti Fizikalno otkiseljavanje; Propisi (b) (13)), ili razgradnjom jabučne kiseline (vidjeti odjeljak Mikrobiološko otkiseljavanje mliječnim bakterijama (14))

| (b) | sljubljivanjem s manje kiselim vinima (vidjeti Kupažiranje (15)) |
| --- | --- |

(b)

sljubljivanjem s manje kiselim vinima (vidjeti Kupažiranje (15))

| (c) | upotrebom fizikalnih postupaka (vidjeti odjeljke Fizikalno otkiseljavanje: Propis (b) i Hladna obrada: Cilj (a) i propise koji odgovaraju cilju (a) (16)) i/ili fizikalno-kemijskih postupaka (vidjeti odjeljak Obrada ionskim izmjenjivačima; cilj (b) (17)) |
| --- | --- |

(c)

upotrebom fizikalnih postupaka (vidjeti odjeljke Fizikalno otkiseljavanje: Propis (b) i Hladna obrada: Cilj (a) i propise koji odgovaraju cilju (a) (16)) i/ili fizikalno-kemijskih postupaka (vidjeti odjeljak Obrada ionskim izmjenjivačima; cilj (b) (17))

| (d) | upotrebom kemijskih postupaka (vidjeti Kemijsko otkiseljavanje (18)) |
| --- | --- |

(d)

upotrebom kemijskih postupaka (vidjeti Kemijsko otkiseljavanje (18))

| (e) | upotrebom mikrobioloških postupaka (vidjeti Mikrobiološko otkiseljavanje bakterijama mliječne kiseline). |
| --- | --- |

(e)

upotrebom mikrobioloških postupaka (vidjeti Mikrobiološko otkiseljavanje bakterijama mliječne kiseline).

3.1.2.2.   KEMIJSKO OTKISELJAVANJE (6/79)

Klasifikacija:

Kalijev L(+) tartarat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalijev hidrogen tartarat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalcijev karbonat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalijev hidrogen karbonat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Smanjenje kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti) dodavanjem neutralnog kalijevog tartarata, kalijeva hidrogen karbonata ili kalcijeva karbonata koji može sadržavati malu količinu dvostruke kalcijeve soli L(+) vinske kiseline i L(–) jabučne kiseline.

Ciljevi:

| (a) | Proizvesti vina s boljom ravnotežom senzornih svojstava. |
| --- | --- |

(a)

Proizvesti vina s boljom ravnotežom senzornih svojstava.

| (b) | Pogodovati biološkom otkiseljavanju. |
| --- | --- |

(b)

Pogodovati biološkom otkiseljavanju.

Propisi:

| (a) | Otkiseljeno vino mora sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Otkiseljeno vino mora sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline.

| (b) | Postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) primjenjuje se radi većeg smanjenja titracijske kiselosti ako vino ima visok sadržaj jabučne kiseline te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti željeni rezultat. |
| --- | --- |

(b)

Postupak stvaranja dvostruke soli (neutralne kalcijeve soli vinske i jabučne kiseline) primjenjuje se radi većeg smanjenja titracijske kiselosti ako vino ima visok sadržaj jabučne kiseline te se samim taloženjem vinske kiseline ne može ostvariti željeni rezultat.

| (c) | Kemijsko otkiseljavanje trebalo bi se provesti tako da dobivenim vinima ne nedostaje kiselosti, vodeći pritom računa o mogućoj naknadnoj malolaktičnoj fermentaciji. |
| --- | --- |

(c)

Kemijsko otkiseljavanje trebalo bi se provesti tako da dobivenim vinima ne nedostaje kiselosti, vodeći pritom računa o mogućoj naknadnoj malolaktičnoj fermentaciji.

| (d) | Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare. |
| --- | --- |

(d)

Cilj kemijskog otkiseljavanja ne smije biti prikrivanje prijevare.

| (e) | Ako je potrebno, višak ugljikova dioksida može se ispirati dušikom. |
| --- | --- |

(e)

Ako je potrebno, višak ugljikova dioksida može se ispirati dušikom.

| (f) | Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(f)

Kemijsko zakiseljavanje i kemijsko otkiseljavanje međusobno se isključuju.

| (g) | Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(g)

Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.1.2.3.   MIKROBIOLOŠKO OTKISELJAVANJE BAKTERIJAMA MLIJEČNE KISELINE (4/80)

Definicija:

Smanjenje titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti) malolaktičnom fermentacijom.

Cilj:

Proizvesti vina:

| (a) | vidjeti odjeljak 3.1.2. |
| --- | --- |

(a)

vidjeti odjeljak 3.1.2.

| (b) | koja su biološki stabilnija. |
| --- | --- |

(b)

koja su biološki stabilnija.

Propisi:

Kako bi se ostvarili ti ciljevi, mikrobiološko otkiseljavanje bakterijama mliječne kiseline može se provesti spontano ili dodavanjem odabranih sojeva.

| (a) | Sadržaj sumporova dioksida trebao bi biti ograničen jer su bakterije mliječne kiseline veoma osjetljive na prisutnost tog spoja. |
| --- | --- |

(a)

Sadržaj sumporova dioksida trebao bi biti ograničen jer su bakterije mliječne kiseline veoma osjetljive na prisutnost tog spoja.

| (b) | Poželjno je da se malolaktična fermentacija provede na kraju alkoholne fermentacije kako bi se spriječila bakterijska razgradnja šećerâ. |
| --- | --- |

(b)

Poželjno je da se malolaktična fermentacija provede na kraju alkoholne fermentacije kako bi se spriječila bakterijska razgradnja šećerâ.

| (c) | Temperatura vina koje će se podvrgnuti malolaktičnoj fermentaciji trebala bi iznositi približno 18 °C. |
| --- | --- |

(c)

Temperatura vina koje će se podvrgnuti malolaktičnoj fermentaciji trebala bi iznositi približno 18 °C.

| (d) | Ako se upotrebljavaju odabrane kulture bakterija mliječne kiseline, one moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Ako se upotrebljavaju odabrane kulture bakterija mliječne kiseline, one moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.1.2.4.   OTKISELJAVANJE ELEKTROMEMBRANSKIM POSTUPKOM (OENO 484-2012)

Definicija:

Fizikalna metoda izdvajanja iona iz vina pod djelovanjem električnog polja upotrebom propusnih membrana s anionima na jednom dijelu i bipolarnim membranama na drugom. Kombinacija propusnih membrana s anionima i bipolarnih membrana upotrebljava se za regulaciju smanjenja titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti).

Ciljevi:

| (a) | Ispraviti pretjeranu prirodnu kiselost uzrokovanu klimatskim uvjetima u vinogradarskoj regiji smanjenjem titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti). |
| --- | --- |

(a)

Ispraviti pretjeranu prirodnu kiselost uzrokovanu klimatskim uvjetima u vinogradarskoj regiji smanjenjem titracijske kiselosti i stvarne kiselosti (povećanje pH-vrijednosti).

| (b) | Razviti vina uravnoteženog okusa. |
| --- | --- |

(b)

Razviti vina uravnoteženog okusa.

Propisi:

| (a) | Vidjeti opći zapis o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (19) i zapis o primjeni membranskih postupaka na vino (20) |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti opći zapis o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (19) i zapis o primjeni membranskih postupaka na vino (20)

| (b) | Otkiseljavanje elektromembranskim postupkom ne bi trebalo biti namijenjeno skrivanju mana. |
| --- | --- |

(b)

Otkiseljavanje elektromembranskim postupkom ne bi trebalo biti namijenjeno skrivanju mana.

| (c) | Anionske membrane moraju biti postavljene tako da se njima omogućava samo izdvajanje aniona i, posebno, organskih kiselina iz vina. |
| --- | --- |

(c)

Anionske membrane moraju biti postavljene tako da se njima omogućava samo izdvajanje aniona i, posebno, organskih kiselina iz vina.

| (d) | Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione vina. |
| --- | --- |

(d)

Bipolarne su membrane nepropusne za anione i katione vina.

| (e) | Vino od otkiseljenog vina trebalo bi sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline. |
| --- | --- |

(e)

Vino od otkiseljenog vina trebalo bi sadržavati najmanje 1 g/l vinske kiseline.

| (f) | Otkiseljavanje membranskim postupkom i zakiseljavanje međusobno se isključuju. |
| --- | --- |

(f)

Otkiseljavanje membranskim postupkom i zakiseljavanje međusobno se isključuju.

| (g) | Za primjenu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(g)

Za primjenu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (h) | Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(h)

Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.1.   BISTRENJE (OENO 7/99), (OENO 6/04), (OENO 9/04) (OIV-OENO 339 A-2009), (OIV-OENO 339B-2009, OENO 417-2011)

Klasifikacija:

Alginska kiselina: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hitin-glukan: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hitozan: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Želatina od ribljih mjehura: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kaolin: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Želatina: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Jaje (albumin): pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Koloidna otopina silicijeva dioksida: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Bistrenje vina dodavanjem tvari koje utječu na taloženje čestica u suspenziji:

| — | poticanjem njihova prirodnog taloženja, ili |
| --- | --- |

—

poticanjem njihova prirodnog taloženja, ili

| — | koaguliranjem oko čestica koje treba ukloniti i privlačenjem u taloge. |
| --- | --- |

—

koaguliranjem oko čestica koje treba ukloniti i privlačenjem u taloge.

Ciljevi:

| (a) | Dovršiti spontano bistrenje u slučaju da nije zadovoljavajuće. |
| --- | --- |

(a)

Dovršiti spontano bistrenje u slučaju da nije zadovoljavajuće.

| (b) | Omekšati crna vina tako da se iz njih uklone neki od tanina i polifenola. |
| --- | --- |

(b)

Omekšati crna vina tako da se iz njih uklone neki od tanina i polifenola.

| (c) | Razbistriti vina kod kojih su prisutni problemi kao što su zamućenje, dizanje taloga, netopiva obojena tvar itd. |
| --- | --- |

(c)

Razbistriti vina kod kojih su prisutni problemi kao što su zamućenje, dizanje taloga, netopiva obojena tvar itd.

Propisi:

| (a) | Za sredstva za bistrenje kojima se potiče samo taloženje čestica vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (21). |
| --- | --- |

(a)

Za sredstva za bistrenje kojima se potiče samo taloženje čestica vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (21).

| (b) | Kad je riječ o koagulacijskim sredstvima za bistrenje, prihvatljivi su samo sljedeći proizvodi: želatina, albumin i bjelanjak, želatina od ribljih mjehura, obrano mlijeko, kazein, alginati, koloidna otopina silicijeva dioksida, kaolin, kalijev kazeinat, proteini biljnog podrijetla, hitozan, hitin-glukan, ekstrakti proteina kvasca. |
| --- | --- |

(b)

Kad je riječ o koagulacijskim sredstvima za bistrenje, prihvatljivi su samo sljedeći proizvodi: želatina, albumin i bjelanjak, želatina od ribljih mjehura, obrano mlijeko, kazein, alginati, koloidna otopina silicijeva dioksida, kaolin, kalijev kazeinat, proteini biljnog podrijetla, hitozan, hitin-glukan, ekstrakti proteina kvasca.

| (c) | Upotrijebljene tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Upotrijebljene tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.3.   PRETAKANJE (16/70), (OENO 6/02)

Klasifikacija:

Dušik: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Argon: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Postupak u kojem se vino prenosi iz jednog spremnika u drugi tako da se omogući razdvajanje krutih naslaga od tekućine.

Ciljevi:

| (a) | Odvojiti vino od taloga i/ili naslaga koji su nastali dodavanjem sredstava za bistrenje, a koji se talože na dnu spremnika. |
| --- | --- |

(a)

Odvojiti vino od taloga i/ili naslaga koji su nastali dodavanjem sredstava za bistrenje, a koji se talože na dnu spremnika.

| (b) | Odvojiti vino od mikroorganizama na kraju alkoholne i/ili malolaktične fermentacije ili od taloga bakterija ili kvasca. |
| --- | --- |

(b)

Odvojiti vino od mikroorganizama na kraju alkoholne i/ili malolaktične fermentacije ili od taloga bakterija ili kvasca.

| (c) | Omogućiti provođenje svih vinarskih postupaka, obrade ili prenošenja vina. |
| --- | --- |

(c)

Omogućiti provođenje svih vinarskih postupaka, obrade ili prenošenja vina.

| (d) | Omogućiti tartarno stabiliziranje hlađenjem i razdvajanjem kristala tartarata (kalijev bitartarat i kalcijev tartarat). |
| --- | --- |

(d)

Omogućiti tartarno stabiliziranje hlađenjem i razdvajanjem kristala tartarata (kalijev bitartarat i kalcijev tartarat).

Propisi:

Pretakanje se može provesti:

| (a) | u odsutnosti zraka kako bi se spriječila oksidacija |
| --- | --- |

(a)

u odsutnosti zraka kako bi se spriječila oksidacija

| (b) | uz prozračivanje kako bi se uklonio vodikov sulfid ili smanjio ugljikov dioksid ili kako bi se pokrenula kontrolirana oksidacija |
| --- | --- |

(b)

uz prozračivanje kako bi se uklonio vodikov sulfid ili smanjio ugljikov dioksid ili kako bi se pokrenula kontrolirana oksidacija

| (c) | na sobnoj temperaturi ili nakon hlađenja kako bi se spriječio mogući gubitak ugljičnog plina |
| --- | --- |

(c)

na sobnoj temperaturi ili nakon hlađenja kako bi se spriječio mogući gubitak ugljičnog plina

| (d) | upotrebom zakona spojenih posuda, s pumpama ili malim spremnicima |
| --- | --- |

(d)

upotrebom zakona spojenih posuda, s pumpama ili malim spremnicima

| (e) | u slučaju pretakanja u odsutnosti zraka, spremnik koji se puni mora se inertizirati ugljikovim dioksidom, dušikom ili argonom. Ti plinovi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

u slučaju pretakanja u odsutnosti zraka, spremnik koji se puni mora se inertizirati ugljikovim dioksidom, dušikom ili argonom. Ti plinovi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.4.   OBRADA SILICIJEVIM DIOKSIDOM (1/91)

Klasifikacija:

Koloidna otopina silicijeva dioksida: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje koloidne otopine (gela) silicijeva dioksida u kombinaciji s dodavanjem otopine želatine ili, potencijalno, drugih proteinskih bistrila.

Cilj:

Postići flokulaciju želatine i, potencijalno, drugih proteinskih bistrila, radi bistrenja.

Propisi:

| (a) | Proizvod se dodaje mladim bijelim i ružičastim vinima, a katkad i crnim vinima. |
| --- | --- |

(a)

Proizvod se dodaje mladim bijelim i ružičastim vinima, a katkad i crnim vinima.

| (b) | Potrebni su preliminarni testovi kako bi se utvrdile optimalne doze koloidnih otopina silicijeva dioksida i želatine ili, potencijalno, drugih proteinskih bistrila. |
| --- | --- |

(b)

Potrebni su preliminarni testovi kako bi se utvrdile optimalne doze koloidnih otopina silicijeva dioksida i želatine ili, potencijalno, drugih proteinskih bistrila.

| (c) | Proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.6.   DODAVANJE TANINA (16/70)

Definicija:

Dodavanje tanina vinu.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati pročišćavanje mladog vina djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati pročišćavanje mladog vina djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari.

| (b) | Olakšati bistrenje. |
| --- | --- |

(b)

Olakšati bistrenje.

Propis:

Upotrijebljeni tanini moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.7.   BISTRENJE PROTEINIMA BILJNOG PODRIJETLA (OENO 8/04)

Klasifikacija:

Protein biljnog podrijetla iz pšenice: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Protein biljnog podrijetla iz graška: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Protein biljnog podrijetla iz krumpira: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Cilj:

Upotreba proteina biljnog podrijetla za bistrenje vina radi poboljšanja bistrine, stabilnosti i okusnih svojstava.

Propisi:

| 1. | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza za upotrebu trebala bi biti manja od 50 g/hl. Nakon pretakanja vina se analiziraju (zamućenost, boja, apsorpcije na 280 nm) i kušaju. Zadržana doza odgovara uzorku u kojem se vino bistri bez stvaranja viška i koji rezultira boljim okusom. |
| --- | --- |

1.

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza za upotrebu trebala bi biti manja od 50 g/hl. Nakon pretakanja vina se analiziraju (zamućenost, boja, apsorpcije na 280 nm) i kušaju. Zadržana doza odgovara uzorku u kojem se vino bistri bez stvaranja viška i koji rezultira boljim okusom.

| 2. | Proteini biljnog podrijetla mogu se upotrebljavati s drugim dopuštenim proizvodima, kao što su tanini, bentonit i silikagel. |
| --- | --- |

2.

Proteini biljnog podrijetla mogu se upotrebljavati s drugim dopuštenim proizvodima, kao što su tanini, bentonit i silikagel.

| 3. | Proteini biljnog podrijetla moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

3.

Proteini biljnog podrijetla moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.8.   UPOTREBA ENZIMA ZA POBOLJŠANJE FILTERABILNOSTI VINA (OENO 15/04, OENO 498-2013)

Klasifikacija:

Arabinaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Celulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Galaktanaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-liaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-metil-esteraza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Poligalakturonaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hemicelulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka vinu koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju razgradnju začepljujućih makromolekula grožđa koje su ušle u mošt i vino tijekom postupka vinifikacije, ali i začepljujućih makromolekula bakterijskog ili gljivičnog podrijetla.

Enzimske aktivnosti koje sudjeluju u poboljšanju filterabilnosti vina posebno uključuju arabinaze, galaktanaze, ramnogalakturonaze i hemicelulaze te u manjoj mjeri poligalakturonaze, pektin-liaze i pektin-metil-esteraze, ali i β-glukanaze ako je vino dobiveno od grožđa zaraženog botritisom ili ima visok sadržaj glukana iz staničnih stijenki kvasca.

Cilj:

Poboljšati filterabilnost vina specifičnom hidrolizom koloida.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.9.   UPOTREBA ENZIMA ZA OTPUŠTANJE AROMATSKIH TVARI IZ GLIKOLIZIRANIH PREKURSORA (OENO 17/04, OENO 498-2013)

Klasifikacija:

Glikozidaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Glukozidaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka vinu koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju hidrolizu saharidnog dijela glikoliziranih aromatskih tvari (prekursora arome) grožđa koje su ušle u mošt i vino tijekom postupka vinifikacije.

Glikozidaze i glukozidaze enzimske su aktivnosti koje sudjeluju u otpuštanju aromatskih tvari.

Cilj:

Poboljšati aromatski potencijal vina.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.10.   UPOTREBA ENZIMA ZA POSPJEŠIVANJE OTAPANJA SPOJEVA KVASCA (OENO 18/04)

Klasifikacija:

Beta-glukanaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje taloga enzimskih pripravaka vinu tijekom procesa proizvodnje, a posebno onih koji sadržavaju aktivnosti β-glukanaza koje kataliziraju razgradnju staničnih stijenki kvasca.

Ciljevi:

| (a) | Olakšati otpuštanje topljivih sastojaka kvasca u vino. |
| --- | --- |

(a)

Olakšati otpuštanje topljivih sastojaka kvasca u vino.

| (b) | Poboljšati koloidnu stabilnost vina. |
| --- | --- |

(b)

Poboljšati koloidnu stabilnost vina.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.11.   UPOTREBA ENZIMA ZA BISTRENJE VINA (OENO 12/04, OENO 498-2013)

Klasifikacija:

Arabinaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Celulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Galaktanaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-liaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Pektin-metil-esteraza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Poligalakturonaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Hemicelulaze: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje enzimskih pripravaka koji sadržavaju aktivnosti koje kataliziraju razgradnju makromolekula grožđa koje su ušle u mošt i vino, ali i makromolekula bakterijskog ili gljivičnog podrijetla.

Enzimske aktivnosti koje sudjeluju u bistrenju vina posebno uključuju poligalakturonaze, pektin-liaze, pektin-metil-esteraze i u manjoj mjeri arabinaze, galaktanaze, ramnogalakturonaze, celulaze i hemicelulaze, ali i β-glukanaze ako je vino dobiveno od grožđa zaraženog botritisom.

Cilj:

Olakšati bistrenje vina.

Propis:

Upotrijebljeni enzimi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.12.   BISTRENJE HITOZANOM (OIV-OENO 337 A-2009)

Klasifikacija:

Hitozan: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje hitozana gljivičnog podrijetla radi bistrenja vina.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti zamućenost taloženjem čestica u suspenziji. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti zamućenost taloženjem čestica u suspenziji.

| (b) | Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari. |
| --- | --- |

(b)

Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza ne smije premašiti 100 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza ne smije premašiti 100 g/hl.

| (b) | Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(b)

Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima.

| (c) | Hitozan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima. |
| --- | --- |

(c)

Hitozan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima.

| (d) | Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.13.   BISTRENJE HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 337B-2009)

Definicija:

Dodavanje hitin-glukana gljivičnog podrijetla radi bistrenja vina.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti zamućenost taloženjem čestica u suspenziji. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti zamućenost taloženjem čestica u suspenziji.

| (b) | Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari. |
| --- | --- |

(b)

Provesti obradu za sprečavanje proteinskog zamućenja djelomičnim taloženjem prekomjerne proteinske tvari.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza ne smije premašiti 100 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Maksimalna doza ne smije premašiti 100 g/hl.

| (b) | Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(b)

Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima.

| (c) | Hitin-glukan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima. |
| --- | --- |

(c)

Hitin-glukan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima.

| (d) | Hitin-glukan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Hitin-glukan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.14.   BISTRENJE EKSTRAKTIMA PROTEINA KVASCA (OENO 417-2011)

Klasifikacija:

Ekstrakti proteina kvasca: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje ekstrakata proteina kvasca radi bistrenja vina.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti zamućenost vina taloženjem suspendiranih čestica. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti zamućenost vina taloženjem suspendiranih čestica.

| (b) | Očuvati kromatska svojstva vina. |
| --- | --- |

(b)

Očuvati kromatska svojstva vina.

| (c) | Ukloniti prekomjerni tanin. |
| --- | --- |

(c)

Ukloniti prekomjerni tanin.

| (d) | Poboljšati filterabilnost vina. |
| --- | --- |

(d)

Poboljšati filterabilnost vina.

Propisi:

| (a) | Doze koje se upotrebljavaju prethodno se utvrđuju laboratorijskim ispitivanjima (točka bistrenja). |
| --- | --- |

(a)

Doze koje se upotrebljavaju prethodno se utvrđuju laboratorijskim ispitivanjima (točka bistrenja).

| (b) | Maksimalna doza koja se upotrebljava, a koja je utvrđena laboratorijskim ispitivanjem učinkovitosti, ne smije premašiti 60 g/hl za crna vina i 30 g/hl za bijela i ružičasta vina. |
| --- | --- |

(b)

Maksimalna doza koja se upotrebljava, a koja je utvrđena laboratorijskim ispitivanjem učinkovitosti, ne smije premašiti 60 g/hl za crna vina i 30 g/hl za bijela i ružičasta vina.

| (c) | Ekstrakti proteina kvasca mogu se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim odobrenim proizvodima za bistrenje. |
| --- | --- |

(c)

Ekstrakti proteina kvasca mogu se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim odobrenim proizvodima za bistrenje.

| (d) | Talozi nastali tijekom bistrenja uklanjaju se iz vina fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(d)

Talozi nastali tijekom bistrenja uklanjaju se iz vina fizikalnim postupcima.

| (e) | Ekstrakti proteina kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Ekstrakti proteina kvasca moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.2.15.   UPORABA FILTAR-PLOČA KOJE SADRŽAVAJU ZEOLITE FAUJASITE Y ZA ADSORPCIJU HALOANISOLA (OENO 444-2016)

Definicija:

Obrada upotrebom filtar-ploče koja sadržava zeolite faujasita Y, a primjenjuje se tijekom filtracije.

Cilj:

Smanjiti koncentraciju haloanisola koji su odgovorni za neprirodan okus vina, ispod praga osjetilnog opažanja.

Propisi

| (a) | Postupak bi se trebao provoditi na izbistrenom vinu. |
| --- | --- |

(a)

Postupak bi se trebao provoditi na izbistrenom vinu.

| (b) | Prije filtriranja trebalo bi očistiti i dezinficirati filtar-ploče. |
| --- | --- |

(b)

Prije filtriranja trebalo bi očistiti i dezinficirati filtar-ploče.

| (c) | Primjena zeolita faujasita Y trebala bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Primjena zeolita faujasita Y trebala bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.1.   UKLANJANJE ŽELJEZA (16/70)

Klasifikacija:

Kalijev heksacijanoferat (II): pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalcijev fitat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Postupak za uklanjanje prekomjernog željeza iz vina.

Cilj:

Sprečavanje zamućenja zbog prekomjernog sadržaja željeza.

Propis:

Primjenjuje se jedan od sljedećih postupaka, u kombinaciji s oksigenacijom ili bez nje:

| — | dodavanje tanina i bistrenje, |
| --- | --- |

—

dodavanje tanina i bistrenje,

| — | dodavanje kalcijeva fitata, |
| --- | --- |

—

dodavanje kalcijeva fitata,

| — | upotreba kalijeva ferocijanida, |
| --- | --- |

—

upotreba kalijeva ferocijanida,

| — | upotreba ugljena za uklanjanje željeza (nije odobreno), |
| --- | --- |

—

upotreba ugljena za uklanjanje željeza (nije odobreno),

| — | upotreba limunske kiseline. |
| --- | --- |

—

upotreba limunske kiseline.

3.3.3.   STABILIZACIJA TARTARATA OBRADOM S POMOĆU KATIONSKIH IZMJENJIVAČA (OENO 1/93, OENO 447-2011)

Definicija:

Postupak u kojem vino prolazi kroz kolonu polimerizirane smole koja reagira kao netopivi polielektrolit čiji se kationi mogu izmjenjivati s kationima iz medija koji je okružuje.

Cilj:

Postići stabilnost vina na tartarate:

| — | u pogledu kalijeva hidrogen tartarata, |
| --- | --- |

—

u pogledu kalijeva hidrogen tartarata,

| — | u pogledu kalcijeva tartarata (i drugih kalcijevih soli). |
| --- | --- |

—

u pogledu kalcijeva tartarata (i drugih kalcijevih soli).

Propisi:

| (a) | Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa.






  — | Na vinu se prvo može primijeniti hladna obrada,. |
| --- | --- | --- |

(a)

Postupak mora biti ograničen na uklanjanje viška kationa.

—

Na vinu se prvo može primijeniti hladna obrada,.

| — | Kationskim se izmjenjivačima obrađuje samo najmanja količina vina potrebna za postizanje stabilnosti. |
| --- | --- |

—

Kationskim se izmjenjivačima obrađuje samo najmanja količina vina potrebna za postizanje stabilnosti.

| (b) | Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline. |
| --- | --- |

(b)

Obrada se provodi upotrebom kationskih izmjenjivačkih smola koje se regeneriraju s pomoću kiseline.

| (c) | Za provedbu cijelog postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(c)

Za provedbu cijelog postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (d) | Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa i ne smiju dovesti do pretjeranih izmjeni fizikalno-kemijskog sastava i senzornih svojstava vina. |
| --- | --- |

(d)

Smole moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa i ne smiju dovesti do pretjeranih izmjeni fizikalno-kemijskog sastava i senzornih svojstava vina.

3.3.4.   POSTUPAK HLADNE STABILIZACIJE (5/88), (OENO 2/04)

Definicija:

Postupak koji se sastoji od hlađenja vina.

Cilj:

Potaknuti kristalizaciju i taloženje kalija i kalcijevih tartarata, taloženje koloida i ujedno poboljšati stabilnost vina.

Propis:

Postupak se provodi mehaničkim hlađenjem ili s pomoću prirodnih izvora hladnoće, pri čemu se mogu i ne moraju dodati kristali kalijeva bitartarata. Zatim slijede fizikalni postupci razdvajanja nataloženih kristala i koloida.

3.3.5.   OBRADA BENTONITIMA (16/70)

Klasifikacija:

Bentoniti: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje bentonita vinu.

Cilj:

Spriječiti zamućenje uslijed taloženja proteina i bakra.

Propis:

Upotrijebljene tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.6.   OBRADA GUMOM ARABIKA (12/72)

Klasifikacija:

Guma arabika: aditiv

Definicija:

Dodavanje gume arabika vinu.

Ciljevi:

| (a) | Spriječiti zamućenje uslijed taloženja bakra. |
| --- | --- |

(a)

Spriječiti zamućenje uslijed taloženja bakra.

| (b) | Zaštititi vino od svijetlog zamućenja zbog prekomjernog sadržaja željeza. |
| --- | --- |

(b)

Zaštititi vino od svijetlog zamućenja zbog prekomjernog sadržaja željeza.

| (c) | Spriječiti taloženje tvari kao što su pigmenti koje su u vinu u koloidnom stanju. |
| --- | --- |

(c)

Spriječiti taloženje tvari kao što su pigmenti koje su u vinu u koloidnom stanju.

Propisi:

| (a) | Proizvod bi trebalo dodati u vino nakon zadnje filtracije ili neposredno prije flaširanja. |
| --- | --- |

(a)

Proizvod bi trebalo dodati u vino nakon zadnje filtracije ili neposredno prije flaširanja.

| (b) | Upotrijebljena doza ne smije premašiti 0,3 g/l. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena doza ne smije premašiti 0,3 g/l.

| (c) | Guma arabika mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Guma arabika mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.7.   OBRADA METAVINSKOM KISELINOM (16/70)

Klasifikacija:

Metavinska kiselina: aditiv

Definicija:

Dodavanje metavinske kiseline vinu.

Cilj:

Spriječiti taloženje kalijeva hidrogen tartarata i kalcijeva tartarata.

Propisi:

| (a) | Dodavanje treba provesti na samom kraju, prije flaširanja. |
| --- | --- |

(a)

Dodavanje treba provesti na samom kraju, prije flaširanja.

| (b) | Upotrijebljena doza mora biti manja od 10 g/hl ili jednaka toj razini. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena doza mora biti manja od 10 g/hl ili jednaka toj razini.

| (c) | Trajanje zaštite ovisi o temperaturi skladištenja vina jer ova kiselina sporo hidrolizira u hladnim uvjetima, a brzo u toplim. |
| --- | --- |

(c)

Trajanje zaštite ovisi o temperaturi skladištenja vina jer ova kiselina sporo hidrolizira u hladnim uvjetima, a brzo u toplim.

| (d) | Metavinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Metavinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.8.   OBRADA LIMUNSKOM KISELINOM (16/70)

Klasifikacija:

Limunska kiselina, monohidrat: aditiv

Definicija:

Dodavanje limunske kiseline vinu.

Cilj:

Povezati željezne ione u topljivi kompleksni anion i time smanjiti tendenciju stvaranja zamućenja zbog prekomjernog sadržaja željeza.

Propisi:

| (a) | Maksimalan sadržaj limunske kiseline u vinu u trenutku konzumacije mora iznositi 1 g/l. |
| --- | --- |

(a)

Maksimalan sadržaj limunske kiseline u vinu u trenutku konzumacije mora iznositi 1 g/l.

| (b) | Limunska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

Limunska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.12.   OBRADA KALCIJEVIM TARTARATOM (OENO 8/97)

Klasifikacija:

Kalcijev tartarat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kalcijeva tartarata vinu.

Cilj:

Pridonijeti tartarnoj stabilizaciji vina smanjenjem sadržaja kalijeva hidrogen tartarata i kalcijeva tartarata.

Propisi:

| (a) | Upotrijebljena doza mora biti manja od 200 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Upotrijebljena doza mora biti manja od 200 g/hl.

| (b) | Postupak se provodi dodavanjem kalcijeva tartarata te miješanjem i umjetnim hlađenjem vina, nakon čega slijedi razdvajanje nastalih kristala fizikalnim metodama. |
| --- | --- |

(b)

Postupak se provodi dodavanjem kalcijeva tartarata te miješanjem i umjetnim hlađenjem vina, nakon čega slijedi razdvajanje nastalih kristala fizikalnim metodama.

| (c) | Kalcijev tartarat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Kalcijev tartarat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.13.   OBRADA VINA MANOPROTEINIMA KVASCA (OENO 4/01; 15/05)

Klasifikacija:

Manoproteini kvasca: aditiv

Definicija:

Obrada vina manoproteinima nastalima razgradnjom stijenke kvasca.

Cilj:

Poboljšati stabilnost vina samo u pogledu soli tartarata i/ili njihovih proteina u slučaju bijelih ili ružičastih vina.

Propisi:

| (a) | Doze koje bi se trebale upotrebljavati utvrđuje osoba koja je zadužena za taj postupak. |
| --- | --- |

(a)

Doze koje bi se trebale upotrebljavati utvrđuje osoba koja je zadužena za taj postupak.

| (b) | Kad je riječ o određenim mladim crnim i ružičastim vinima, osoba koja je zadužena za postupak trebala bi razmotriti i prethodnu obradu staničnim stijenkama kvasca ako se manoproteini ne pokažu dovoljno učinkovitima. |
| --- | --- |

(b)

Kad je riječ o određenim mladim crnim i ružičastim vinima, osoba koja je zadužena za postupak trebala bi razmotriti i prethodnu obradu staničnim stijenkama kvasca ako se manoproteini ne pokažu dovoljno učinkovitima.

| (c) | Manoproteini moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Manoproteini moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.14.   OBRADA CELULOZNOM GUMOM (KARBOKSIMETIL-CELULOZA) (OENO 2/08)

Klasifikacija:

Natrijeva karboksimetil-celuloza: aditiv

Definicija:

Dodavanje celulozne gume bijelim i pjenušavim vinima

Cilj:

Pridonijeti tartarnoj stabilizaciji bijelih i pjenušavih vina

Propisi:

| (a) | Doza celuloznih guma mora biti manja od 100 mg/l. |
| --- | --- |

(a)

Doza celuloznih guma mora biti manja od 100 mg/l.

| (b) | Radi boljeg sjedinjenja preporučuje se upotreba proizvoda u zrnatom obliku ili upotreba manje viskoznih proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

Radi boljeg sjedinjenja preporučuje se upotreba proizvoda u zrnatom obliku ili upotreba manje viskoznih proizvoda.

| (c) | Upotrijebljene celulozne gume moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Upotrijebljene celulozne gume moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.3.15.   OBRADA KALIJEVIM POLIASPARTATOM (OENO 543/2016)

Klasifikacija:

Aditiv

Definicija:

Dodavanje kalijeva poliaspartata vinima.

Cilj:

Pridonijeti tartarnoj stabilizaciji vina.

Propisi:

| (a) | Optimalna doza kalijeva poliaspartata koja se upotrebljava za stabilizaciju vina, uključujući ona s visokim stupnjem nestabilnosti na tartarate, ne smije biti veća od 10 g/hl. U većim se dozama stabilizirajući učinak kalijeva poliaspartata ne poboljšava, a u nekim bi se slučajevima mogla izazvati veća zamućenost vina. |
| --- | --- |

(a)

Optimalna doza kalijeva poliaspartata koja se upotrebljava za stabilizaciju vina, uključujući ona s visokim stupnjem nestabilnosti na tartarate, ne smije biti veća od 10 g/hl. U većim se dozama stabilizirajući učinak kalijeva poliaspartata ne poboljšava, a u nekim bi se slučajevima mogla izazvati veća zamućenost vina.

| (b) | Za crna vina s velikom koloidnom nestabilnošću preporučuje se prethodna obrada bentonitom. |
| --- | --- |

(b)

Za crna vina s velikom koloidnom nestabilnošću preporučuje se prethodna obrada bentonitom.

| (c) | Primjena kalijeva poliaspartata mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Primjena kalijeva poliaspartata mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.3.   PASTERIZACIJA (5/88)

Definicija:

Zagrijavanje vina do određene temperature tijekom zadanog vremena.

Ciljevi:

| (a) | Inhibirati aktivnost mikroorganizama koji su prisutni u moštu u trenutku obrade. |
| --- | --- |

(a)

Inhibirati aktivnost mikroorganizama koji su prisutni u moštu u trenutku obrade.

| (b) | Inaktivirati enzime prisutne u vinu. |
| --- | --- |

(b)

Inaktivirati enzime prisutne u vinu.

Propisi:

| (a) | Pasterizacija se može provesti:






  — | u rasutom stanju (vidjeti pasterizaciju u rasutom stanju (22)), |
| --- | --- | --- |

(a)

Pasterizacija se može provesti:

—

u rasutom stanju (vidjeti pasterizaciju u rasutom stanju (22)),

| — | u boci (vidjeti pasterizaciju u boci (23)). |
| --- | --- |

—

u boci (vidjeti pasterizaciju u boci (23)).

| (b) | Pasterizacija se može postići različitim metodama:






  — | propuštanjem vina kroz izmjenjivač topline, nakon čega slijedi brzo hlađenje, |
| --- | --- | --- |

(b)

Pasterizacija se može postići različitim metodama:

—

propuštanjem vina kroz izmjenjivač topline, nakon čega slijedi brzo hlađenje,

| — | punjenjem u boce i začepljivanjem dok je vino vruće, nakon čega slijedi prirodno hlađenje (vidjeti punjenje boca vrućim vinom (24)), |
| --- | --- |

—

punjenjem u boce i začepljivanjem dok je vino vruće, nakon čega slijedi prirodno hlađenje (vidjeti punjenje boca vrućim vinom (24)),

| — | zagrijavanjem vina u bocama, nakon čega slijedi hlađenje. |
| --- | --- |

—

zagrijavanjem vina u bocama, nakon čega slijedi hlađenje.

| (c) | Povećanje temperature i upotrijebljene metode ne smiju dovesti do promjena u izgledu, boji, mirisu ili okusu vina. |
| --- | --- |

(c)

Povećanje temperature i upotrijebljene metode ne smiju dovesti do promjena u izgledu, boji, mirisu ili okusu vina.

3.4.3.1.   PASTERIZACIJA U RASUTOM STANJU (1/90)

Definicija:

Zagrijavanje vina do određene temperature tijekom zadanog vremena.

Ciljevi:

| (a) | Vidjeti odjeljak 3.4.3. |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti odjeljak 3.4.3.

| (b) | Inaktivirati oksidativne enzime ako su prisutni u vinu. |
| --- | --- |

(b)

Inaktivirati oksidativne enzime ako su prisutni u vinu.

Propisi:

| (a) | Pasterizacija u rasutom stanju provodi se propuštanjem vina kroz izmjenjivač topline, za čime slijedi hlađenje. Može se odvijati u dva oblika:






  — | jednostavna pasterizacija, |
| --- | --- | --- |

(a)

Pasterizacija u rasutom stanju provodi se propuštanjem vina kroz izmjenjivač topline, za čime slijedi hlađenje. Može se odvijati u dva oblika:

—

jednostavna pasterizacija,

| — | protočna pasterizacija.
  Protočna pasterizacija razlikuje se od jednostavne pasterizacije po tome što se vino u veoma kratkom vremenu brzo zagrijava na višu temperaturu, za čime slijedi brzo hlađenje. |
| --- | --- |

—

protočna pasterizacija.

Protočna pasterizacija razlikuje se od jednostavne pasterizacije po tome što se vino u veoma kratkom vremenu brzo zagrijava na višu temperaturu, za čime slijedi brzo hlađenje.

| (b) | Taj postupak ne bi trebao dovesti do promjena u bistrini, boji, mirisu ili okusu vina. |
| --- | --- |

(b)

Taj postupak ne bi trebao dovesti do promjena u bistrini, boji, mirisu ili okusu vina.

3.4.4.   SULFITIRANJE (OENO 7/03)

Klasifikacija:

Sumporov dioksid: aditiv

Definicija:

Dodavanje plinovitog sumporovog dioksida, sumpornih otopina ili otopina kalijeva metabisulfita vinu.

Ciljevi:

| (a) | Postići mikrobiološku stabilizaciju vina ograničavanjem i/ili sprečavanjem rasta kvasca i tehnološki nepoželjnih bakterija. |
| --- | --- |

(a)

Postići mikrobiološku stabilizaciju vina ograničavanjem i/ili sprečavanjem rasta kvasca i tehnološki nepoželjnih bakterija.

| (b) | Upotrijebiti njegova reducirajuća i antioksidativna svojstva. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebiti njegova reducirajuća i antioksidativna svojstva.

| (c) | Spojiti određene molekule koje uzrokuju nepoželjne mirise. |
| --- | --- |

(c)

Spojiti određene molekule koje uzrokuju nepoželjne mirise.

| (d) | Inhibirati moguće oksidazne aktivnosti. |
| --- | --- |

(d)

Inhibirati moguće oksidazne aktivnosti.

Propisi:

| (a) | Ukupan sadržaj sumporova dioksida pri stavljanju na tržište mora biti u skladu barem s ograničenjima utvrđenima u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(a)

Ukupan sadržaj sumporova dioksida pri stavljanju na tržište mora biti u skladu barem s ograničenjima utvrđenima u Prilogu C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

| (b) | Dodavanje sumporova dioksida može se provesti:






  — | izravnim dodavanjem u vino tijekom postupka proizvodnje vina, |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodavanje sumporova dioksida može se provesti:

—

izravnim dodavanjem u vino tijekom postupka proizvodnje vina,

| — | izravnim dodavanjem u vino prije flaširanja, |
| --- | --- |

—

izravnim dodavanjem u vino prije flaširanja,

| — | izravnim ubrizgavanjem u vino prije punjenja, |
| --- | --- |

—

izravnim ubrizgavanjem u vino prije punjenja,

| — | izravnim ubrizgavanjem u praznu bocu prije flaširanja. |
| --- | --- |

—

izravnim ubrizgavanjem u praznu bocu prije flaširanja.

| (c) | Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Upotrijebljeni proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.5.   OBRADA SORBINSKOM KISELINOM (5/88)

Definicija:

Dodavanje sorbinske kiseline ili kalijeva sorbata vinu.

Ciljevi:

| (a) | Postići biološku stabilnost vina. |
| --- | --- |

(a)

Postići biološku stabilnost vina.

| (b) | Spriječiti ponovnu fermentaciju vina koja sadržavaju fermentabilne šećere. |
| --- | --- |

(b)

Spriječiti ponovnu fermentaciju vina koja sadržavaju fermentabilne šećere.

| (c) | Spriječiti razvoj nepoželjnih kvasaca. |
| --- | --- |

(c)

Spriječiti razvoj nepoželjnih kvasaca.

Propisi:

| (a) | Dodavanje bi se trebalo provesti netom prije flaširanja. |
| --- | --- |

(a)

Dodavanje bi se trebalo provesti netom prije flaširanja.

| (b) | Upotrijebljena doza ne smije premašiti 200 mg/l, izraženo u obliku sorbinske kiseline. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena doza ne smije premašiti 200 mg/l, izraženo u obliku sorbinske kiseline.

| (c) | Sorbinska kiselina i kalijev sorbat moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Sorbinska kiselina i kalijev sorbat moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.7.   OBRADA ASKORBINSKOM KISELINOM (OENO 12/01)

Klasifikacija:

Askorbinska kiselina: aditiv

Izoaskorbinska kiselina: aditiv

Definicija:

Dodavanje askorbinske kiseline (25) vinu.

Cilj:

Zaštititi vino antioksidativnim svojstvima proizvoda od utjecaja kisika u zraku, koji utječe na boju i okus.

Propisi:

| (a) | Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline tijekom flaširanja jer u protivnom oksidira u prisutnosti zraka, a produkt oksidacije uzrokuje mnogo veće oksidativne promjene u vinu od onih koje nastaju zbog kisika u zraku u odsustvu askorbinske kiseline. |
| --- | --- |

(a)

Preporučuje se dodavanje askorbinske kiseline tijekom flaširanja jer u protivnom oksidira u prisutnosti zraka, a produkt oksidacije uzrokuje mnogo veće oksidativne promjene u vinu od onih koje nastaju zbog kisika u zraku u odsustvu askorbinske kiseline.

| (b) | Upotrijebljena doza ne smije premašiti 250 mg/l. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena doza ne smije premašiti 250 mg/l.

| (c) | Ako je askorbinska kiselina upotrijebljena i na grožđu ili moštu, završna koncentracija, koja uključuje i askorbinsku i dehidroaskorbinsku kiselinu, ne smije premašiti 300 mg/l. |
| --- | --- |

(c)

Ako je askorbinska kiselina upotrijebljena i na grožđu ili moštu, završna koncentracija, koja uključuje i askorbinsku i dehidroaskorbinsku kiselinu, ne smije premašiti 300 mg/l.

| (d) | Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Askorbinska kiselina mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.9.   OBRADA POLIVINILPOLIPIROLIDONOM (PVPP) (5/87)

Klasifikacija:

Polivinilpolipirolidon: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje polivinilpolipirolidona (PVPP) vinu.

Ciljevi:

Smanjiti sadržaj tanina i drugih polifenola u vinu radi:

| — | sprečavanja sklonosti smeđenju, |
| --- | --- |

—

sprečavanja sklonosti smeđenju,

| — | smanjenja trpkosti, |
| --- | --- |

—

smanjenja trpkosti,

| — | ispravljanja boje u slučaju bijelih vina s pomalo nepravilnom bojom. |
| --- | --- |

—

ispravljanja boje u slučaju bijelih vina s pomalo nepravilnom bojom.

Propisi:

| (a) | Upotrijebljena doza PVPP-a ne smije premašiti 80 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Upotrijebljena doza PVPP-a ne smije premašiti 80 g/hl.

| (b) | PVPP mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(b)

PVPP mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.11.   OBRADA VINA UREAZOM (OENO 2/95)

Klasifikacija:

Ureaza: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje aktivne kisele ureaze proizvedene od bakterija Lactobacillus fermentum vinu.

Cilj:

Smanjiti razinu ureje u vinu, ako je ima previše, kako bi se spriječilo stvaranje etil-karbamata tijekom dozrijevanja. Taj enzim transformira ureju u amonijak i ugljikov dioksid.

Propisi:

| (a) | Preporučuje se dodavanje ureaze vinu koje je već izbistreno spontanom sedimentacijom taloga. |
| --- | --- |

(a)

Preporučuje se dodavanje ureaze vinu koje je već izbistreno spontanom sedimentacijom taloga.

| (b) | Potrebno je znati koja je količina ureje prisutna u vinu kako bi se procijenilo koliko ureaze treba dodati. |
| --- | --- |

(b)

Potrebno je znati koja je količina ureje prisutna u vinu kako bi se procijenilo koliko ureaze treba dodati.

| (c) | Ureaza se uklanja tijekom filtracije vina. |
| --- | --- |

(c)

Ureaza se uklanja tijekom filtracije vina.

| (d) | Ureaza mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Ureaza mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.12.   OBRADA LISOZIMOM (OENO 10/97)

Klasifikacija:

Lisozim: aditiv

Definicija:

Dodavanje lisozima vinu.

Ciljevi:

| (a) | Kontrola rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju vina. |
| --- | --- |

(a)

Kontrola rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju vina.

| (b) | Smanjenje razine sumporova dioksida. |
| --- | --- |

(b)

Smanjenje razine sumporova dioksida.

Propisi:

| (a) | Pokusi su pokazali da je maksimalna doza od 500 mg/l dovoljna za kontroliranje rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju. |
| --- | --- |

(a)

Pokusi su pokazali da je maksimalna doza od 500 mg/l dovoljna za kontroliranje rasta i aktivnosti bakterija koje su odgovorne za malolaktičnu fermentaciju.

| (b) | Lisozim ne može u potpunosti preuzeti ulogu spoja SO2, koji ima antioksidativna svojstva. Kombinacija SO2 i lisozima omogućava proizvodnju stabilnijih vina. |
| --- | --- |

(b)

Lisozim ne može u potpunosti preuzeti ulogu spoja SO2, koji ima antioksidativna svojstva. Kombinacija SO2 i lisozima omogućava proizvodnju stabilnijih vina.

| (c) | Ako se mošt i vino obrađuju lisozimom, kumulirana doza ne smije premašiti 500 mg/l. |
| --- | --- |

(c)

Ako se mošt i vino obrađuju lisozimom, kumulirana doza ne smije premašiti 500 mg/l.

| (d) | Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Proizvod mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.13.   OBRADA DIMETIL DIKARBONATOM (DMDC) (OENO 5/01, OENO 421-2011)

Definicija:

Dodavanje dimetil dikarbonata vinu.

Ciljevi:

| (a) | Postići mikrobiološku stabilnost flaširanog vina koje sadržava fermentabilne šećere. |
| --- | --- |

(a)

Postići mikrobiološku stabilnost flaširanog vina koje sadržava fermentabilne šećere.

| (b) | Spriječiti razvoj neželjenih kvasaca i mliječnih bakterija. |
| --- | --- |

(b)

Spriječiti razvoj neželjenih kvasaca i mliječnih bakterija.

| (c) | Zaustaviti fermentaciju slatkih, srednje slatkih i polusuhih vina. |
| --- | --- |

(c)

Zaustaviti fermentaciju slatkih, srednje slatkih i polusuhih vina.

Propisi:

| (a) | Za postizanje cilja (a) trebalo bi ga dodati samo netom prije flaširanja. |
| --- | --- |

(a)

Za postizanje cilja (a) trebalo bi ga dodati samo netom prije flaširanja.

| (b) | Doza ne bi trebala biti veća od 200 mg/l, izraženo u obliku dimetil dikarbonata. |
| --- | --- |

(b)

Doza ne bi trebala biti veća od 200 mg/l, izraženo u obliku dimetil dikarbonata.

| (c) | Prema preporuci OIV-a, dodavanje dimetil dikarbonata ne smije dovesti do premašivanja maksimalne razine sadržaja metanola u vinu. |
| --- | --- |

(c)

Prema preporuci OIV-a, dodavanje dimetil dikarbonata ne smije dovesti do premašivanja maksimalne razine sadržaja metanola u vinu.

| (d) | Vino se ne bi trebalo stavljati na tržište sve dok se u njemu može otkriti dimetil dikarbonat. |
| --- | --- |

(d)

Vino se ne bi trebalo stavljati na tržište sve dok se u njemu može otkriti dimetil dikarbonat.

| (e) | Upotrijebljeni dimetil dikarbonat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

Upotrijebljeni dimetil dikarbonat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.14.   OBRADA ADSORPCIJSKIM KOPOLIMERIMA (PVI/PVP) (OENO 2/07, OENO 262-2014)

Klasifikacija:

PVI/PVP kopolimeri: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kopolimera polivinilimidazola-polivinilpirolidona (PVI/PVP) radi smanjenja sadržaja bakra, željeza i teških metala.

Ciljevi:

| (a) | Spriječiti nedostatke uzrokovane previsokim sadržajem metala (na primjer, bijelog ili sivog loma). |
| --- | --- |

(a)

Spriječiti nedostatke uzrokovane previsokim sadržajem metala (na primjer, bijelog ili sivog loma).

| (b) | Smanjiti nepoželjno visoku koncentraciju metala do koje je došlo zbog:






  — | kontaminacije mošta metalnim kationima, |
| --- | --- | --- |

(b)

Smanjiti nepoželjno visoku koncentraciju metala do koje je došlo zbog:

—

kontaminacije mošta metalnim kationima,

| — | kontaminacije metalnim kationima iz vinarske opreme tijekom obrade mošta ili vina, |
| --- | --- |

—

kontaminacije metalnim kationima iz vinarske opreme tijekom obrade mošta ili vina,

| — | obogaćivanja bakrom nakon obrade vina bakrovim sulfatom. |
| --- | --- |

—

obogaćivanja bakrom nakon obrade vina bakrovim sulfatom.

Propisi:

| (a) | Upotrijebljena količina trebala bi biti manja od 500 mg/l. |
| --- | --- |

(a)

Upotrijebljena količina trebala bi biti manja od 500 mg/l.

| (b) | Ako se mošt i vino obrađuju PVI/PVP polimerima, akumulirano doziranje trebalo bi biti manje od 500 mg/l. |
| --- | --- |

(b)

Ako se mošt i vino obrađuju PVI/PVP polimerima, akumulirano doziranje trebalo bi biti manje od 500 mg/l.

| (c) | Kopolimere bi trebalo ukloniti najkasnije dva dana nakon dodavanja, uzimajući pritom u obzir načelo opreznosti, te bi prije flaširanja trebalo provesti filtraciju kako bi ih se odvojilo od vina. |
| --- | --- |

(c)

Kopolimere bi trebalo ukloniti najkasnije dva dana nakon dodavanja, uzimajući pritom u obzir načelo opreznosti, te bi prije flaširanja trebalo provesti filtraciju kako bi ih se odvojilo od vina.

| (d) | Upotrijebljeni adsorpcijski kopolimeri trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa, posebno u pogledu ograničenja monomera. |
| --- | --- |

(d)

Upotrijebljeni adsorpcijski kopolimeri trebali bi biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa, posebno u pogledu ograničenja monomera.

| (e) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(e)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

3.4.15.   OBRADA DL VINSKOM KISELINOM (OENO 4/08)

Klasifikacija:

DL vinska kiselina: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalijev DL tartarat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje DL vinske kiseline ili kalijevih soli DL vinske kiseline u vino.

Cilj:

Smanjenje pretjeranih razina kalcija.

Propisi:

| (a) | Tim se postupkom dobivaju osobito netopive soli. Upotreba DL vinske kiseline podliježe određenim propisima. |
| --- | --- |

(a)

Tim se postupkom dobivaju osobito netopive soli. Upotreba DL vinske kiseline podliježe određenim propisima.

| (b) | Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(b)

Za provedbu postupka odgovoran je enolog ili kvalificirani tehničar.

| (c) | Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Dodani proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.16.   OBRADA HITOZANOM (OIV-OENO 338 A/2009)

Klasifikacija:

Hitozan: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje hitozana gljivičnog podrijetla vinu.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti sadržaj teških metala, posebno željeza, olova, kadmija i bakra. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti sadržaj teških metala, posebno željeza, olova, kadmija i bakra.

| (b) | Spriječiti zamućenje zbog prekomjernog sadržaja željeza i zamućenje zbog prekomjernog sadržaja bakra. |
| --- | --- |

(b)

Spriječiti zamućenje zbog prekomjernog sadržaja željeza i zamućenje zbog prekomjernog sadržaja bakra.

| (c) | Smanjiti moguće kontaminante, posebno okratoksin A. |
| --- | --- |

(c)

Smanjiti moguće kontaminante, posebno okratoksin A.

| (d) | Smanjiti nepoželjne mikroorganizme, posebno Brettanomyces. |
| --- | --- |

(d)

Smanjiti nepoželjne mikroorganizme, posebno Brettanomyces.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Upotrijebljena maksimalna doza ne smije premašiti:






  — | 100 g/hl za ciljeve (a) i (b), |
| --- | --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Upotrijebljena maksimalna doza ne smije premašiti:

—

100 g/hl za ciljeve (a) i (b),

| — | 500 g/hl za cilj (c), |
| --- | --- |

—

500 g/hl za cilj (c),

| — | 10 g/hl za cilj (d). |
| --- | --- |

—

10 g/hl za cilj (d).

| (b) | Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(b)

Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima.

| (c) | Hitozan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima. |
| --- | --- |

(c)

Hitozan gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima.

| (d) | Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Hitozan mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.17.   OBRADA HITIN-GLUKANOM (OIV-OENO 338B/2009)

Klasifikacija:

Hitin-glukan: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje hitin-glukana gljivičnog podrijetla vinu.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti sadržaj teških metala, posebno željeza, olova, kadmija i bakra. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti sadržaj teških metala, posebno željeza, olova, kadmija i bakra.

| (b) | Spriječiti zamućenje zbog prekomjernog sadržaja željeza i zamućenje zbog prekomjernog sadržaja bakra. |
| --- | --- |

(b)

Spriječiti zamućenje zbog prekomjernog sadržaja željeza i zamućenje zbog prekomjernog sadržaja bakra.

| (c) | Smanjiti moguće kontaminante, posebno okratoksin A. |
| --- | --- |

(c)

Smanjiti moguće kontaminante, posebno okratoksin A.

Propisi:

| (a) | Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Upotrijebljena maksimalna doza ne smije premašiti:






  — | 100 g/hl za ciljeve (a) i (b), |
| --- | --- | --- |

(a)

Doze koje će se upotrebljavati utvrđuju se nakon preliminarnog testiranja. Upotrijebljena maksimalna doza ne smije premašiti:

—

100 g/hl za ciljeve (a) i (b),

| — | 500 g/hl za cilj (c). |
| --- | --- |

—

500 g/hl za cilj (c).

| (b) | Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima. |
| --- | --- |

(b)

Talozi se uklanjaju fizikalnim postupcima.

| (c) | Kompleks hitin-glukana gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima. |
| --- | --- |

(c)

Kompleks hitin-glukana gljivičnog podrijetla može se upotrebljavati samostalno ili u kombinaciji s drugim prihvatljivim proizvodima.

| (d) | Kompleks hitin-glukana mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Kompleks hitin-glukana mora biti u skladu sa zahtjevima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.20.   UPOTREBA SELEKTIVNIH BILJNIH VLAKANA (OENO 582-2017)

Definicija:

Upotreba selektivnog adsorbenta koji se sastoji od biljnih vlakana tijekom filtracije vina.

Ciljevi:

| (a) | Smanjiti razine okratoksina A u vinima. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti razine okratoksina A u vinima.

| (b) | Smanjiti broj i razine fitosanitarnih proizvoda otkrivenih u vinima. |
| --- | --- |

(b)

Smanjiti broj i razine fitosanitarnih proizvoda otkrivenih u vinima.

Propisi:

| (a) | Selektivna biljna vlakna dodaju se kao pomoćne tvari u postupku proizvodnje tijekom filtracije neprekidnim dodavanjem filtarskog materijala ili kao sastavni dio filtarske ploče. |
| --- | --- |

(a)

Selektivna biljna vlakna dodaju se kao pomoćne tvari u postupku proizvodnje tijekom filtracije neprekidnim dodavanjem filtarskog materijala ili kao sastavni dio filtarske ploče.

| (b) | Preporučeno doziranje utvrđuje se u skladu s upotrijebljenom metodom filtriranja, s time da se ne smije premašiti 1,5 kg/m2 površine filtarske ploče. |
| --- | --- |

(b)

Preporučeno doziranje utvrđuje se u skladu s upotrijebljenom metodom filtriranja, s time da se ne smije premašiti 1,5 kg/m2 površine filtarske ploče.

| (c) | Selektivna biljna vlakna primjenjuju se u vinima u skladu s regulatornim zahtjevima, što se posebno odnosi na ograničenja za dopuštenu razinu ostataka fitosanitarnih proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

Selektivna biljna vlakna primjenjuju se u vinima u skladu s regulatornim zahtjevima, što se posebno odnosi na ograničenja za dopuštenu razinu ostataka fitosanitarnih proizvoda.

| (d) | Selektivna biljna vlakna moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Selektivna biljna vlakna moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.4.21.   AKTIVATORI MALOLAKTIČNE FERMENTACIJE (OIV-OENO 531-2015)

Definicija:

Dodavanje aktivatora malolaktične fermentacije na kraju ili nakon alkoholne fermentacije kako bi se olakšala malolaktična fermentacija.

Cilj:

Promicanje započinjanja, kinetike ili završetka malolaktične fermentacije:

| — | obogaćivanjem okoliša hranjivim tvarima i čimbenicima rasta za bakterije mliječne kiseline, |
| --- | --- |

—

obogaćivanjem okoliša hranjivim tvarima i čimbenicima rasta za bakterije mliječne kiseline,

| — | adsorpcijom nekih inhibitora bakterija. |
| --- | --- |

—

adsorpcijom nekih inhibitora bakterija.

Propisi:

| (a) | Aktivatori su mikrokristalna celuloza ili proizvodi dobiveni razgradnjom kvasaca (autolizati, inaktivirani kvasci, stijenke kvasca). |
| --- | --- |

(a)

Aktivatori su mikrokristalna celuloza ili proizvodi dobiveni razgradnjom kvasaca (autolizati, inaktivirani kvasci, stijenke kvasca).

| (b) | Aktivatori se mogu dodati vinu ili vinu u fermentaciji prije ili tijekom malolaktične fermentacije. |
| --- | --- |

(b)

Aktivatori se mogu dodati vinu ili vinu u fermentaciji prije ili tijekom malolaktične fermentacije.

| (c) | Aktivatori ne smiju izazvati organoleptičke promjene u vinu. |
| --- | --- |

(c)

Aktivatori ne smiju izazvati organoleptičke promjene u vinu.

| (d) | Aktivatori malolaktične fermentacije moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Aktivatori malolaktične fermentacije moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.5.5.   OKSIGENACIJA (545B/2016)

Klasifikacija:

Kisik: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje kisika ili zraka vinu.

Ciljevi:

| (a) | Primijeniti metode „mikrooksigenacije”, „makrooksigenacije” i „nanooksigenacije” na vinima. |
| --- | --- |

(a)

Primijeniti metode „mikrooksigenacije”, „makrooksigenacije” i „nanooksigenacije” na vinima.

| (b) | Potaknuti pojavu oksigenacije:






  — | kako bi se pridonijelo stabilizaciji boje i dozrijevanju crnih vina, i to prije svega kako bi se potaknulo stvaranje acetaldehida, koji može reagirati s flavanolima i antocijaninima te dovesti do nastajanja novih pigmenata koji su stabilniji i imaju intenzivniju boju (hiperkromatski i batokromatski učinak) od autohtonih antocijanina, |
| --- | --- | --- |

(b)

Potaknuti pojavu oksigenacije:

—

kako bi se pridonijelo stabilizaciji boje i dozrijevanju crnih vina, i to prije svega kako bi se potaknulo stvaranje acetaldehida, koji može reagirati s flavanolima i antocijaninima te dovesti do nastajanja novih pigmenata koji su stabilniji i imaju intenzivniju boju (hiperkromatski i batokromatski učinak) od autohtonih antocijanina,

| — | kako bi se vina koja se upotrebljavaju u obradi za uklanjanje viška željeza (zapis 3.3.1.) pripremila oksidacijom željezova(II) hidroksida u željezov(III) hidroksid. |
| --- | --- |

—

kako bi se vina koja se upotrebljavaju u obradi za uklanjanje viška željeza (zapis 3.3.1.) pripremila oksidacijom željezova(II) hidroksida u željezov(III) hidroksid.

| (c) | Smanjiti koncentraciju „hlapljivih sumpornih spojeva”, kao što su hidrogen sulfid, metantiol itd. |
| --- | --- |

(c)

Smanjiti koncentraciju „hlapljivih sumpornih spojeva”, kao što su hidrogen sulfid, metantiol itd.

| (d) | Smanjiti aromatske sastojke povezane s biljnim senzornim profilom. |
| --- | --- |

(d)

Smanjiti aromatske sastojke povezane s biljnim senzornim profilom.

| (e) | Olakšati bistrenje vina. |
| --- | --- |

(e)

Olakšati bistrenje vina.

Propisi:

| (a) | U slučaju „mikrooksigenacije”, stopa dodavanja određene količine kisika trebala bi biti niža od količine kisika koju troši vino koje se obrađuje. Drugim riječima, kisik se tijekom obrade ne bi trebao akumulirati u vinima. Preporučuje se primjena ove metode ako vina imaju visoku koncentraciju slobodnih antocijanina. |
| --- | --- |

(a)

U slučaju „mikrooksigenacije”, stopa dodavanja određene količine kisika trebala bi biti niža od količine kisika koju troši vino koje se obrađuje. Drugim riječima, kisik se tijekom obrade ne bi trebao akumulirati u vinima. Preporučuje se primjena ove metode ako vina imaju visoku koncentraciju slobodnih antocijanina.

| (b) | „Makrooksigenacija” uključuje dodavanje većih doza kisika u odnosu na „mikrooksigenaciju”, i to u kraćem vremenu dodavanja. To se izričito provodi na kraju fermentacije, u fazi nakon fermentacije pa sve do prvog pretakanja taloga. |
| --- | --- |

(b)

„Makrooksigenacija” uključuje dodavanje većih doza kisika u odnosu na „mikrooksigenaciju”, i to u kraćem vremenu dodavanja. To se izričito provodi na kraju fermentacije, u fazi nakon fermentacije pa sve do prvog pretakanja taloga.

| (c) | U slučaju „nanooksigenacije”, kisik se u pravilnim razmacima dodaje u vrlo malim količina, od 10 do 100 μg kisika po litri vina. |
| --- | --- |

(c)

U slučaju „nanooksigenacije”, kisik se u pravilnim razmacima dodaje u vrlo malim količina, od 10 do 100 μg kisika po litri vina.

| (d) | U slučaju obrade za uklanjanje viška željeza (zapis 3.3.1.), nakon oksigenacije bi trebalo dodati tanin razmjerno koncentraciji željeza u vinu, nakon čega slijedi bistrenje, i to po mogućnosti kazeinom. Dodavanje kisika uvijek bi trebalo prethoditi uklanjanju željeza kalcijevim fitatom. |
| --- | --- |

(d)

U slučaju obrade za uklanjanje viška željeza (zapis 3.3.1.), nakon oksigenacije bi trebalo dodati tanin razmjerno koncentraciji željeza u vinu, nakon čega slijedi bistrenje, i to po mogućnosti kazeinom. Dodavanje kisika uvijek bi trebalo prethoditi uklanjanju željeza kalcijevim fitatom.

| (e) | Doze koje u slučaju „mikrooksigenacije” treba dodati vinu radi stabilizacije boje i poboljšanja kvalitete crnog vina tijekom dozrijevanja iznose približno od 1 do 5 mg/l jednom mjesečno. To uglavnom ovisi o početnoj koncentraciji antocijanina i polifenola te o koncentraciji slobodnog SO2. U slučaju obrade „makrooksigenacijom”, dodaju se veće doze kisika jer se uzima u obzir količina kisika koju troše talozi kvasca. |
| --- | --- |

(e)

Doze koje u slučaju „mikrooksigenacije” treba dodati vinu radi stabilizacije boje i poboljšanja kvalitete crnog vina tijekom dozrijevanja iznose približno od 1 do 5 mg/l jednom mjesečno. To uglavnom ovisi o početnoj koncentraciji antocijanina i polifenola te o koncentraciji slobodnog SO2. U slučaju obrade „makrooksigenacijom”, dodaju se veće doze kisika jer se uzima u obzir količina kisika koju troše talozi kvasca.

| (f) | Budući da postoji mogućnost razvoja oksidativnih aroma, trebalo bi redovito kušati vina na kojima se primjenjuje oksigenacija kako bi se, ovisno o željenom aromatskom profilu vina, utvrdilo optimalno trajanje i temperatura. Ne preporučuje se „mikrooksigenacija” iznad 22 °C, jer bi to moglo dovesti do prekomjerne oksidacije, ni ispod 8 °C, jer bi to moglo dovesti do akumulacije kisika. |
| --- | --- |

(f)

Budući da postoji mogućnost razvoja oksidativnih aroma, trebalo bi redovito kušati vina na kojima se primjenjuje oksigenacija kako bi se, ovisno o željenom aromatskom profilu vina, utvrdilo optimalno trajanje i temperatura. Ne preporučuje se „mikrooksigenacija” iznad 22 °C, jer bi to moglo dovesti do prekomjerne oksidacije, ni ispod 8 °C, jer bi to moglo dovesti do akumulacije kisika.

| (g) | Cilj oksigenacije ne bi trebalo biti smanjenje sulfita u vinu koje sadržava previše sumporova dioksida. |
| --- | --- |

(g)

Cilj oksigenacije ne bi trebalo biti smanjenje sulfita u vinu koje sadržava previše sumporova dioksida.

| (h) | Trebalo bi pratiti mikrobiološku stabilnost (osobito ako je posrijedi Brettanomyces bruxellensis) kako bi se spriječile organoleptičke promjene u vinima. |
| --- | --- |

(h)

Trebalo bi pratiti mikrobiološku stabilnost (osobito ako je posrijedi Brettanomyces bruxellensis) kako bi se spriječile organoleptičke promjene u vinima.

3.5.8.   OBRADA BAKROVIM SULFATOM (2/89)

Klasifikacija:

Bakrov sulfat, pentahidrat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje bakrova sulfata pentahidrata (CuSO4 5H2O) vinu.

Cilj:

Ukloniti loš okus i miris koji nastaju zbog hidrogen sulfida i, potencijalno, njegovih derivata.

Propisi:

| (a) | Dozu bakrova sulfat pentahidrata koja je potrebna za ispunjavanje cilja trebalo bi utvrditi preliminarnim ispitivanjem. Ne smije premašiti 1 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Dozu bakrova sulfat pentahidrata koja je potrebna za ispunjavanje cilja trebalo bi utvrditi preliminarnim ispitivanjem. Ne smije premašiti 1 g/hl.

| (b) | Koloidni talog bakra koji nastane mora se ukloniti iz vina. |
| --- | --- |

(b)

Koloidni talog bakra koji nastane mora se ukloniti iz vina.

| (c) | Nakon obrade trebalo bi provjeriti sadržaj bakra u vinu i primijeniti odgovarajući postupak za smanjenje njegove razine na 1 mg/l ili manje, u skladu sa specifikacijama Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(c)

Nakon obrade trebalo bi provjeriti sadržaj bakra u vinu i primijeniti odgovarajući postupak za smanjenje njegove razine na 1 mg/l ili manje, u skladu sa specifikacijama Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

| (d) | Bakrov sulfat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Bakrov sulfat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.5.9.   OBRADA BLAGO OBOJENOG VINA UGLJENOM (16/70)

Klasifikacija:

Enološki ugljen: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje ugljena vinu.

Ciljevi:

Ispravljanje boje:

| — | bijelih vina proizvedenih od sorti crnog vina s bijelim sokom, |
| --- | --- |

—

bijelih vina proizvedenih od sorti crnog vina s bijelim sokom,

| — | bijelih vina kojima se slučajno promijenila boja zbog kontakta sa spremnicima u kojima je bilo crno vino, |
| --- | --- |

—

bijelih vina kojima se slučajno promijenila boja zbog kontakta sa spremnicima u kojima je bilo crno vino,

| — | veoma žutih vina dobivenih od bijelih sorti, |
| --- | --- |

—

veoma žutih vina dobivenih od bijelih sorti,

| — | oksidiranih vina. |
| --- | --- |

—

oksidiranih vina.

Propisi:

| (a) | Prerada ne smije:






  — | služiti za uklanjanje boje crnim ili ružičastim vinima, |
| --- | --- | --- |

(a)

Prerada ne smije:

—

služiti za uklanjanje boje crnim ili ružičastim vinima,

| — | biti sukcesivno primijenjena na mošt i na vino koje je proizvedeno od njega. |
| --- | --- |

—

biti sukcesivno primijenjena na mošt i na vino koje je proizvedeno od njega.

| (b) | Upotrijebljena količina suhog ugljena mora biti manja od 100 g/hl vina. |
| --- | --- |

(b)

Upotrijebljena količina suhog ugljena mora biti manja od 100 g/hl vina.

| (c) | Upotrijebljeni ugljen mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Upotrijebljeni ugljen mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.5.14.   OBRADA BAKROVIM CITRATOM (OENO 1/08)

Klasifikacija:

Bakrov citrat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje hidratiziranog bakrovog citrata, samostalno ili u kombinaciji sa sredstvima za bistrenje (primjerice s bentonitom).

Cilj:

Ukloniti loš okus i miris koji nastaju zbog hidrogen sulfida i, potencijalno, njegovih derivata.

Propisi:

| (a) | Doza hidratiziranog bakrovog citrata koja je potrebna za ispunjavanje cilja mora se utvrditi prethodnim ispitivanjem. Ta doza ne smije premašiti 1 g/hl. |
| --- | --- |

(a)

Doza hidratiziranog bakrovog citrata koja je potrebna za ispunjavanje cilja mora se utvrditi prethodnim ispitivanjem. Ta doza ne smije premašiti 1 g/hl.

| (b) | Koloidni talog bakra koji nastane mora se filtracijom ukloniti iz vina. |
| --- | --- |

(b)

Koloidni talog bakra koji nastane mora se filtracijom ukloniti iz vina.

| (c) | Nakon svih obrada potrebno je pratiti sadržaj bakra u vinu i vratiti ga na razine koje su jednake razini ostataka u vinu ili niže od nje, a koju je utvrdio OIV u skladu sa specifikacijama iz Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(c)

Nakon svih obrada potrebno je pratiti sadržaj bakra u vinu i vratiti ga na razine koje su jednake razini ostataka u vinu ili niže od nje, a koju je utvrdio OIV u skladu sa specifikacijama iz Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

| (d) | Upotrijebljeni bakrov citrat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Upotrijebljeni bakrov citrat mora biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

3.5.17.   UPRAVLJANJE OTOPLJENIM PLINOM U VINU UPOTREBOM MEMBRANSKIH KONTAKTORA (OENO 499-2013)

Definicija:

Fizikalna metoda za upravljanje koncentracijama otopljenog plina u vinu upotrebom membranskih kontaktora (hidrofobne membrane) i plinova koji se primjenjuju u enologiji.

Cilj:

| (a) | Smanjiti razinu otopljenog kisika u vinu. |
| --- | --- |

(a)

Smanjiti razinu otopljenog kisika u vinu.

| (b) | Povećati razinu otopljenog kisika u vinu. |
| --- | --- |

(b)

Povećati razinu otopljenog kisika u vinu.

| (c) | Smanjiti razinu otopljenog ugljikova dioksida u vinu. |
| --- | --- |

(c)

Smanjiti razinu otopljenog ugljikova dioksida u vinu.

| (d) | Prilagoditi razinu otopljenog ugljikova dioksida u nepjenušavom ili biser vinu u skladu s definicijom iz Međunarodnog kodeksa enoloških praksi. |
| --- | --- |

(d)

Prilagoditi razinu otopljenog ugljikova dioksida u nepjenušavom ili biser vinu u skladu s definicijom iz Međunarodnog kodeksa enoloških praksi.

| (e) | Povećati razinu otopljenog ugljikova dioksida kako bi se dobila gazirana vina u skladu s definicijom iz Međunarodnog kodeksa enoloških praksi. |
| --- | --- |

(e)

Povećati razinu otopljenog ugljikova dioksida kako bi se dobila gazirana vina u skladu s definicijom iz Međunarodnog kodeksa enoloških praksi.

Propis:

| (a) | Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (26) i list o primjeni membranskih metoda na vino (27). |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti list s općim podacima o postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina (26) i list o primjeni membranskih metoda na vino (27).

| (b) | Ta se tehnika može primijeniti od završetka alkoholne fermentacije do pakiranja umjesto upotrebe uređaja za upuhivanje ili sustavâ Venturi. |
| --- | --- |

(b)

Ta se tehnika može primijeniti od završetka alkoholne fermentacije do pakiranja umjesto upotrebe uređaja za upuhivanje ili sustavâ Venturi.

| (c) | Taj postupak izvodi enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(c)

Taj postupak izvodi enolog ili kvalificirani tehničar.

| (d) | Za cilj (b) vidjeti propise iz odluke povezane s oksigenacijom vina (28). |
| --- | --- |

(d)

Za cilj (b) vidjeti propise iz odluke povezane s oksigenacijom vina (28).

| (e) | Obrađeno vino ili ono koje će se obrađivati mora biti u skladu s definicijama i ograničenjima OIV-a. |
| --- | --- |

(e)

Obrađeno vino ili ono koje će se obrađivati mora biti u skladu s definicijama i ograničenjima OIV-a.

| (f) | Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(f)

Upotrijebljene membrane moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

| (g) | Upotrijebljeni plinovi moraju biti u skladu s onima koji su dopušteni i definirani u Međunarodnom enološkom kodeksu. |
| --- | --- |

(g)

Upotrijebljeni plinovi moraju biti u skladu s onima koji su dopušteni i definirani u Međunarodnom enološkom kodeksu.

4.1.7.   POTICANJE SEKUNDARNE FERMENTACIJE UPOTREBOM HRANJIVIH SOLI I FAKTORA RASTA KVASCA (OENO 7/95)

Klasifikacija:

Mliječne bakterije: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Amonijev sulfat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Diamonijev hidrogenfosfat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Dodavanje amonijevih soli i tiamina baznim vinima koja su namijenjena sekundarnoj fermentaciji.

Cilj:

Olakšati multipliciranje kvasaca tijekom sekundarne fermentacije u boci ili u zatvorenom spremniku u kojem su još prisutni grožđani šećeri ili uz dodavanje tiražnog likera.

Propisi:

Hranjive soli i drugi faktori rasta koji se dodaju uključuju:

| (a) | hranjive soli: diamonijev fosfat ili amonijev sulfat u maksimalnoj dozi od 0,3 g/l (izraženo u obliku soli) |
| --- | --- |

(a)

hranjive soli: diamonijev fosfat ili amonijev sulfat u maksimalnoj dozi od 0,3 g/l (izraženo u obliku soli)

| (b) | faktori rasta: tiamin u obliku tiamin hidroklorida u maksimalnoj dozi od 0,6 mg/l (izraženo u obliku tiamina). |
| --- | --- |

(b)

faktori rasta: tiamin u obliku tiamin hidroklorida u maksimalnoj dozi od 0,6 mg/l (izraženo u obliku tiamina).

| (c) | Te tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Te tvari moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

4.1.8.   TANKOVSKA METODA (3/81)

Klasifikacija:

Aktivni suhi kvasac: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Amonijev klorid: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalijev alginat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Kalcijev alginat: pomoćna tvar u postupku proizvodnje

Definicija:

Postupak koji se sastoji od punjenja hermetički zatvorenih boca kupažom koja je dobro pomiješana s tiražnim likerom. Dodaje se inokulum odabranih kvasaca i, po mogućnosti, sredstva za bistrenje i aktivatori sekundarne alkoholne fermentacije.

Cilj:

Potaknuti sekundarnu alkoholnu fermentaciju radi postizanja vrenja.

Propisi:

| (a) | Odobrena su sljedeća sredstva za bistrenje:






  — | bentoniti (vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (29)), |
| --- | --- | --- |

(a)

Odobrena su sljedeća sredstva za bistrenje:

—

bentoniti (vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (29)),

| — | organska sredstva za bistrenje (vidjeti odjeljak Bistrenje (30)), |
| --- | --- |

—

organska sredstva za bistrenje (vidjeti odjeljak Bistrenje (30)),

| — | tanini (vidjeti odjeljak Dodavanje tanina (31)), |
| --- | --- |

—

tanini (vidjeti odjeljak Dodavanje tanina (31)),

| — | kalijev alginat. |
| --- | --- |

—

kalijev alginat.

| (b) | Aktivatori sekundarne alkoholne fermentacije odobreni su (vidjeti odjeljak Poticanje sekundarne fermentacije upotrebom hranjivih soli i faktora rasta kvasca (32)). |
| --- | --- |

(b)

Aktivatori sekundarne alkoholne fermentacije odobreni su (vidjeti odjeljak Poticanje sekundarne fermentacije upotrebom hranjivih soli i faktora rasta kvasca (32)).

| (c) | Ti proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Ti proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

4.1.10.   METODA PRENOŠENJA (OENO 7/02)

Definicija:

Postupak koji uključuje izobarometrijsko prenošenje pjenušavog vina iz jednog spremnika vina u drugi.

Ciljevi:

| (a) | Omogućiti odvajanje vina od taloga i/ili od naslaga koji su nastali dodavanjem sredstava za bistrenje, a koji se talože na dnu spremnika. |
| --- | --- |

(a)

Omogućiti odvajanje vina od taloga i/ili od naslaga koji su nastali dodavanjem sredstava za bistrenje, a koji se talože na dnu spremnika.

| (b) | Omogućiti sljubljivanje i miješanje vina različitog podrijetla. |
| --- | --- |

(b)

Omogućiti sljubljivanje i miješanje vina različitog podrijetla.

| (c) | Omogućiti fizikalno bistrenje filtracijom, centrifugom itd. |
| --- | --- |

(c)

Omogućiti fizikalno bistrenje filtracijom, centrifugom itd.

| (d) | Omogućiti razdvajanje kristala, tartarno stabiliziranje hlađenjem i razdvajanjem kristala tartarata (kalijev bitartarat i kalcijev tartarat). |
| --- | --- |

(d)

Omogućiti razdvajanje kristala, tartarno stabiliziranje hlađenjem i razdvajanjem kristala tartarata (kalijev bitartarat i kalcijev tartarat).

| (e) | Nastaviti s izobarometrijskim punjenjem. |
| --- | --- |

(e)

Nastaviti s izobarometrijskim punjenjem.

Propisi:

Metoda prenošenja može se provoditi:

| (a) | u odsutnosti zraka kako bi se spriječila oksidacija |
| --- | --- |

(a)

u odsutnosti zraka kako bi se spriječila oksidacija

| (b) | na sobnoj temperaturi ili po mogućnosti nakon hlađenja kako bi se spriječio mogući gubitak ugljičnog plina |
| --- | --- |

(b)

na sobnoj temperaturi ili po mogućnosti nakon hlađenja kako bi se spriječio mogući gubitak ugljičnog plina

| (c) | upotrebom zakona spojenih posuda ili pumpama. |
| --- | --- |

(c)

upotrebom zakona spojenih posuda ili pumpama.

| (d) | Zadnji spremnik mora se inertizirati ugljikovim dioksidom, dušikom ili argonom. Ti plinovi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

Zadnji spremnik mora se inertizirati ugljikovim dioksidom, dušikom ili argonom. Ti plinovi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

4.3.   LIKERSKO VINO (ECO 2/2007)

Likersko vino proizvod je čija postignuta alkoholna jakost iznosi 15 % ili više i 22 % ili niže. Međutim, država za domaće tržište može primijeniti maksimalnu postignutu alkoholnu jakost koja je viša od 22 %, ali svejedno niža od 24 % ili jednaka toj razini.

Likersko vino proizvodi se od mošta (među ostalim i od djelomično fermentiranog mošta) i/ili od vina kojem se samostalno ili u kombinaciji dodaju destilati, jaka alkoholna pića i vinski alkohol.

Može se dodati jedan od sljedećih proizvoda ili više njih: koncentrirani ili karamelizirani mošt, prezrelo ili prosušeno grožđe, mistele, karamela.

Međutim, država za domaće tržište može odobriti upotrebu neutralnog alkohola poljoprivrednog podrijetla ako je ta upotreba već bila odobrena u propisima te države u vrijeme donošenja ove odluke, i to u ograničenom razdoblju.

4.3.2.   TANKOVSKA METODA U ZATVORENOM SPREMNIKU (3/81)

Definicija:

Postupak u kojem se kupaža, dobro promiješana s tiražnim likerom, prenosi u spremnik otporan na tlak uz dodavanje inokuluma odabranih kvasaca i, potencijalno, sredstava za bistrenje i aktivatora sekundarne alkoholne fermentacije. Svi ispusti spremnika tada se hermetički zatvaraju.

Cilj:

Potaknuti sekundarnu alkoholnu fermentaciju radi postizanja vrenja.

Propisi:

| (a) | Odobrena su sljedeća sredstva za bistrenje:






  — | bentoniti (vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (33)), |
| --- | --- | --- |

(a)

Odobrena su sljedeća sredstva za bistrenje:

—

bentoniti (vidjeti odjeljak Obrada bentonitima (33)),

| — | organska sredstva za bistrenje (vidjeti odjeljak Bistrenje (34)), |
| --- | --- |

—

organska sredstva za bistrenje (vidjeti odjeljak Bistrenje (34)),

| — | tanini (vidjeti odjeljak Dodavanje tanina (35)), |
| --- | --- |

—

tanini (vidjeti odjeljak Dodavanje tanina (35)),

| — | kalijev alginat. |
| --- | --- |

—

kalijev alginat.

| (b) | Aktivatori sekundarne alkoholne fermentacije odobreni su (vidjeti odjeljak Poticanje sekundarne fermentacije upotrebom hranjivih soli i faktora rasta kvasca (36)). |
| --- | --- |

(b)

Aktivatori sekundarne alkoholne fermentacije odobreni su (vidjeti odjeljak Poticanje sekundarne fermentacije upotrebom hranjivih soli i faktora rasta kvasca (36)).

| (c) | Ti proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(c)

Ti proizvodi moraju biti u skladu s propisima Međunarodnog enološkog kodeksa.

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 od 12. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu vinogradarskih područja u kojima se može povećati alkoholna jakost, odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze, najmanjeg postotka alkohola za nusproizvode i njihova odlaganja te objave zapisa OIV-a (SL L 149, 7.6.2019., str. 1.).

(2)  Kalijev disulfit istoznačan je kalijevu metabisulfitu.

(3)  Zapisi OIV-a 2.0 i 3.0. METODE RAZDVAJANJA KOJE SE UPOTREBLJAVAJU U OBRADI MOŠTA I VINA:

| (a) | Ciljevi se mogu postići pojedinačnim postupcima ili kombinacijom različitih postupaka:






  — | membranske metode |
| --- | --- | --- |

(a)

Ciljevi se mogu postići pojedinačnim postupcima ili kombinacijom različitih postupaka:

—

membranske metode

| — | postupci isparavanja (kao što su destilacija i vakuumska destilacija) |
| --- | --- |

—

postupci isparavanja (kao što su destilacija i vakuumska destilacija)

| — | drugi postupci razdvajanja. |
| --- | --- |

—

drugi postupci razdvajanja.

| (b) | Vino ili mošt koji se obrađuje mora biti u skladu s definicijama i ograničenjima OIV-a. |
| --- | --- |

(b)

Vino ili mošt koji se obrađuje mora biti u skladu s definicijama i ograničenjima OIV-a.

| (c) | Ti se postupci ne mogu primjenjivati kako bi se prikrila prijevara. |
| --- | --- |

(c)

Ti se postupci ne mogu primjenjivati kako bi se prikrila prijevara.

| (d) | Frakcije, neobrađene ili obrađene enološkim postupcima koje je odobrio OIV, moraju se miješati isključivo s frakcijama mošta ili vina koje su dobivene postupcima razdvajanja i potječu od istog izvornog proizvoda. Jedina su iznimka frakcije koje se upotrebljavaju kao proizvodi na bazi vina, kako je definirano Međunarodnim kodeksom enoloških postupaka. |
| --- | --- |

(d)

Frakcije, neobrađene ili obrađene enološkim postupcima koje je odobrio OIV, moraju se miješati isključivo s frakcijama mošta ili vina koje su dobivene postupcima razdvajanja i potječu od istog izvornog proizvoda. Jedina su iznimka frakcije koje se upotrebljavaju kao proizvodi na bazi vina, kako je definirano Međunarodnim kodeksom enoloških postupaka.

| (e) | Rekombinacija se mora odviti u najkraćem mogućem roku i, ako je to moguće, na istom mjestu. |
| --- | --- |

(e)

Rekombinacija se mora odviti u najkraćem mogućem roku i, ako je to moguće, na istom mjestu.

| (f) | Metode, membrane i oprema koji su upotrijebljeni, ali i postupci primijenjeni u dodatnim procedurama, moraju biti u skladu s odredbama iz Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka OIV-a. |
| --- | --- |

(f)

Metode, membrane i oprema koji su upotrijebljeni, ali i postupci primijenjeni u dodatnim procedurama, moraju biti u skladu s odredbama iz Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka OIV-a.

| (g) | Obrade frakcija moraju biti u skladu s Međunarodnim kodeksom enoloških postupaka OIV-a. |
| --- | --- |

(g)

Obrade frakcija moraju biti u skladu s Međunarodnim kodeksom enoloških postupaka OIV-a.

(4)  Zapis OIV-a 2.0.1. PRIMJENA MEMBRANSKIH METODA:

| (a) | Vidjeti list s općim podacima o obradi mošta i vina postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina. |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti list s općim podacima o obradi mošta i vina postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina.

| (b) | Prethodno spomenute ciljeve moguće je ostvariti primjenom tih metoda, primjerice za:






  1. | djelomičnu dehidraciju mošta |
| --- | --- | --- |

(b)

Prethodno spomenute ciljeve moguće je ostvariti primjenom tih metoda, primjerice za:

1.

djelomičnu dehidraciju mošta

| 2. | smanjenje sadržaja šećera |
| --- | --- |

2.

smanjenje sadržaja šećera

| 3. | prilagođavanje kiselosti ili pH-vrijednosti mošta |
| --- | --- |

3.

prilagođavanje kiselosti ili pH-vrijednosti mošta

| 4. | smanjenje koncentracije određenih organskih kiselina. |
| --- | --- |

4.

smanjenje koncentracije određenih organskih kiselina.

| (c) | Postoje različite vrste membranskih metoda koje se, ovisno o željenim ciljevima, primjenjuju samostalno ili u kombinaciji s drugim metodama. One uključuju:






  1. | mikrofiltraciju |
| --- | --- | --- |

(c)

Postoje različite vrste membranskih metoda koje se, ovisno o željenim ciljevima, primjenjuju samostalno ili u kombinaciji s drugim metodama. One uključuju:

1.

mikrofiltraciju

| 2. | ultrafiltraciju |
| --- | --- |

2.

ultrafiltraciju

| 3. | nanofiltraciju |
| --- | --- |

3.

nanofiltraciju

| 4. | membranski kontaktor |
| --- | --- |

4.

membranski kontaktor

| 5. | povratnu osmozu |
| --- | --- |

5.

povratnu osmozu

| 6. | elektromembrane |
| --- | --- |

6.

elektromembrane

| 7. | druge membranske metode. |
| --- | --- |

7.

druge membranske metode.

| (d) | Primjena membranskih metoda kako bi se dobile suprotne značajke nije dopuštena. |
| --- | --- |

(d)

Primjena membranskih metoda kako bi se dobile suprotne značajke nije dopuštena.

| (e) | Taj postupak mora provesti enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(e)

Taj postupak mora provesti enolog ili kvalificirani tehničar.

| (f) | Membrane i materijali, ali i metode primijenjene u dopunskim procedurama, kako je navedeno u točki C, moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka i Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(f)

Membrane i materijali, ali i metode primijenjene u dopunskim procedurama, kako je navedeno u točki C, moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka i Međunarodnog enološkog kodeksa.

(5)  2.2. Konzerviranje mošta

(6)  Vidjeti bilješku 3.

(7)  Vidjeti bilješku 4.

(8)  Zapis OIV-a 2.1.3.2. Cilj: Proizvodnja vina s uravnoteženim senzornim svojstvima.

(9)  Ta tvar na dan objave ovog dokumenta nije bila dio klasifikacije OIV-a. Odobrena je u EU-u samo kao pomoćna tvar u postupku proizvodnje u skladu sa stupcem 6. stavkom 4.9. tablice 2. dijela A Priloga I. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2019/934. Stoga cilj (a) zapisa OIV-a 2.2.9. nije relevantan za EU.

(10)  Vidjeti bilješku 3.

(11)  Vidjeti bilješku 4.

(12)   — Postupkom se ne smije smanjiti koncentracija metalnih kationa u vinu ispod 300 mg/l.

— Postupkom se pH-vrijednost vina ne smije smanjiti ispod 3,0. Smanjenje pH-vrijednosti ne bi trebalo premašiti 0,3 pH jedinica.

(13)  Zapis OIV-a 3.1.2.1. FIZIKALNO OTKISELJAVANJE (6/79)

Propisi:

Do taloženja kalijeva bitartarata i kalcijeva tartarata dolazi:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| (b) | Kao rezultat hlađenja vina. |
| --- | --- |

(b)

Kao rezultat hlađenja vina.

(14)  Vidjeti zapis OIV-a 3.1.2.3. u nastavku.

(15)  Zapis OIV-a 3.5.3. SLJUBLJIVANJE I MIJEŠANJE ILI PRIPREMA KUPAŽE (CUVÉE) (3/85)

Definicija:

Postupak sljubljivanja različitih vina.

:

| (a) | Za vina s oznakom zemljopisnog podrijetla (na primjer, priznata oznaka izvornosti i priznata oznaka zemljopisnog podrijetla):






  — | kako bi se proizvela vina optimalnih kvalitativnih svojstava koja su reprezentativna za svaku oznaku zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- | --- |

(a)

Za vina s oznakom zemljopisnog podrijetla (na primjer, priznata oznaka izvornosti i priznata oznaka zemljopisnog podrijetla):

—

kako bi se proizvela vina optimalnih kvalitativnih svojstava koja su reprezentativna za svaku oznaku zemljopisnog podrijetla.

| (b) | Za vina bez oznake zemljopisnog podrijetla:






  — | proizvesti vina sa željenim analitičkim, senzornim i kvalitativnim svojstvima |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vina bez oznake zemljopisnog podrijetla:

—

proizvesti vina sa željenim analitičkim, senzornim i kvalitativnim svojstvima

| — | proizvesti vina s novim i/ili bolje uravnoteženim svojstvima |
| --- | --- |

—

proizvesti vina s novim i/ili bolje uravnoteženim svojstvima

| — | proizvesti vina koja imaju željenu cijenu. |
| --- | --- |

—

proizvesti vina koja imaju željenu cijenu.

:

| (a) | Taj se postupak ni u kojem slučaju ne smije upotrebljavati kako bi se prikrile mikrobiološke ili kemijske preinake vina. |
| --- | --- |

(a)

Taj se postupak ni u kojem slučaju ne smije upotrebljavati kako bi se prikrile mikrobiološke ili kemijske preinake vina.

| (b) | Sastav vina nakon tog postupka mora biti u skladu s definicijama važećeg Kodeksa i zahtjevima Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt. |
| --- | --- |

(b)

Sastav vina nakon tog postupka mora biti u skladu s definicijama važećeg Kodeksa i zahtjevima Priloga C Zbirci međunarodnih analitičkih metoda za vino i mošt.

(16)  Vidjeti zapis OIV-a 3.3.4. u nastavku.

(17)  Zapis OIV-a 3.1.1.3. OBRADA IONSKIM IZMJENJIVAČIMA (6/76)

Ciljevi:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| (b) | Obrada anionskim izmjenjivačima:






  1. | za smanjenje titracijske kiselosti |
| --- | --- | --- |

(b)

Obrada anionskim izmjenjivačima:

1.

za smanjenje titracijske kiselosti

| 2. | za desulfitiranje vina |
| --- | --- |

2.

za desulfitiranje vina

| 3. | za smanjenje sadržaja sulfata. |
| --- | --- |

3.

za smanjenje sadržaja sulfata.

(18)  Vidjeti zapis OIV-a 3.1.2.2. u nastavku.

(19)  Vidjeti bilješku 3.

(20)  Zapis OIV-a 3.0.1. PRIMJENA MEMBRANSKIH METODA (OENO 373B/2010)

Definicija:

Obrada vina membranskim metodama kojima se omogućava selektivno zadržavanje ili propuštanje određenih spojeva u vino.

| (a) | Razviti uravnoteženije vino u pogledu organoleptičkih svojstava. |
| --- | --- |

(a)

Razviti uravnoteženije vino u pogledu organoleptičkih svojstava.

| (b) | Kompenzirati učinke nepovoljnih vremenskih uvjeta i klimatskih promjena te riješiti određena organoleptička pitanja. |
| --- | --- |

(b)

Kompenzirati učinke nepovoljnih vremenskih uvjeta i klimatskih promjena te riješiti određena organoleptička pitanja.

| (c) | Proširiti dostupne metode za razvoj proizvoda koji su prilagođeniji očekivanjima potrošača. |
| --- | --- |

(c)

Proširiti dostupne metode za razvoj proizvoda koji su prilagođeniji očekivanjima potrošača.

| (a) | Vidjeti list s općim podacima o obradi mošta i vina postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina. |
| --- | --- |

(a)

Vidjeti list s općim podacima o obradi mošta i vina postupcima razdvajanja koji se upotrebljavaju u obradi mošta i vina.

| (b) | Prethodno spomenute ciljeve moguće je ostvariti primjenom tih metoda, primjerice za:





  1. | tartarno stabiliziranje |
| --- | --- | --- |

(b)

1.

tartarno stabiliziranje

| 2. | djelomičnu dehidraciju |
| --- | --- |

2.

djelomičnu dehidraciju

| 3. | djelomičnu dealkoholizaciju vina |
| --- | --- |

3.

djelomičnu dealkoholizaciju vina

| 4. | prilagođavanje kiselosti i pH-vrijednosti |
| --- | --- |

4.

prilagođavanje kiselosti i pH-vrijednosti

| 5. | smanjenje koncentracije određenih organskih kiselina |
| --- | --- |

5.

smanjenje koncentracije određenih organskih kiselina

| 6. | smanjenje hlapljive kiselosti vina koja su namijenjena stavljanju na tržište |
| --- | --- |

6.

smanjenje hlapljive kiselosti vina koja su namijenjena stavljanju na tržište

| 7. | upravljanje otopljenim plinom. |
| --- | --- |

7.

upravljanje otopljenim plinom.

| (c) | Postoje različite vrste membranskih metoda koje se, ovisno o željenim ciljevima, primjenjuju samostalno ili u kombinaciji s drugim metodama. One uključuju:





  1. | mikrofiltraciju |
| --- | --- | --- |

(c)

1.

mikrofiltraciju

| 2. | ultrafiltraciju |
| --- | --- |

2.

ultrafiltraciju

| 3. | nanofiltraciju |
| --- | --- |

3.

nanofiltraciju

| 4. | membranski kontaktor |
| --- | --- |

4.

membranski kontaktor

| 5. | povratnu osmozu |
| --- | --- |

5.

povratnu osmozu

| 6. | elektromembranske postupke |
| --- | --- |

6.

elektromembranske postupke

| 7. | druge membranske metode. |
| --- | --- |

7.

druge membranske metode.

| (d) | Primjena membrana kako bi se dobile suprotne značajke nije dopuštena. |
| --- | --- |

(d)

Primjena membrana kako bi se dobile suprotne značajke nije dopuštena.

| (e) | Taj postupak izvodi enolog ili kvalificirani tehničar. |
| --- | --- |

(e)

Taj postupak izvodi enolog ili kvalificirani tehničar.

| (f) | Membrane i materijali, ali i metode primijenjene u dopunskim procedurama, moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka i Međunarodnog enološkog kodeksa. |
| --- | --- |

(f)

Membrane i materijali, ali i metode primijenjene u dopunskim procedurama, moraju biti u skladu s odredbama Međunarodnog kodeksa enoloških postupaka i Međunarodnog enološkog kodeksa.

(21)  Ta se definicija odnosi isključivo na vina u užem smislu, kako je utvrđeno u dijelu I. poglavlju 3. Kodeksa enoloških praksi OIV-a.

(22)  Vidjeti zapis OIV-a 3.4.3.1. u nastavku.

(23)  Zapis OIV-a 3.5.10. PASTERIZACIJA U BOCI (5/82):

(a) Pasterizacija se može provesti:

— uranjanjem boca u vruću vodu

— lijevanjem vruće vode na boce.

(b) Povećanje temperature ne smije dovesti do promjena u izgledu, boji, mirisu ili okusu vina.

(c) Ispod čepa se mora osigurati dovoljan otpražnjeni prostor kako bi se omogućilo širenje volumena vina i moraju se poduzeti mjere opreza za sprečavanje eksplozije boca zbog prekomjernog tlaka.

(24)  Zapis OIV-a 3.5.4. PUNJENJE BOCA VRUĆIM VINOM (OENO 9/97):

Vino ne bi trebalo zagrijati iznad 45 °C.

(25)  Izoaskorbinska kiselina ili D-askorbinska kiselina ili eritorbinska kiselina ima istu antioksidativnu moć kao askorbinska kiselina i može se upotrebljavati za istu enološku namjenu. Ta kiselina izgleda isto kao askorbinska kiselina i ima istu topljivost. Uz iznimku specifične optičke rotacije, ta bi kiselina trebala pokazivati ista svojstva kao askorbinska kiselina, ponašati se na isti način u reakcijama za identificiranje, proći iste testove i reagirati na iste kvantitativne analize (usp. Kodeks, list COEI-1-ASCACI: 2007.).

(26)  Vidjeti bilješku 3.

(27)  Vidjeti bilješku 20.

(28)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.5.5.

(29)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.3.5.

(30)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.2.1.

(31)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.2.6.

(32)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 4.1.7.

(33)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.3.5.

(34)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.2.1.

(35)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 3.2.6.

(36)  Vidjeti prethodno spomenuti zapis OIV-a 4.1.7.

---

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/48

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9611 – Pavilion Energy/Iberdrola Group (European LNG Asset Portfolio))

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 409/02)

Dana 27.11.2019 Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9611. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9611. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/49

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9540 – Permira/Cambrex)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 409/03)

Dana 27. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9540. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9540. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/50

---

ODLUKA VIJEĆA

od 4. prosinca 2019.

o imenovanju triju članova i triju zamjenika članova Upravnog odbora Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora

(2019/C 409/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/942 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o osnivanju Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora (1), a posebno njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2019/942 predviđa se da Vijeće treba imenovati pet članova Upravnog odbora Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) („Upravni odbor”) i njihove zamjenike. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2019/942 predviđa se da Vijeće treba imenovati pet članova Upravnog odbora Agencije Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) („Upravni odbor”) i njihove zamjenike.

| (2) | U skladu s Uredbom (EU) 2019/942 član Upravnog odbora ne može biti član Odbora regulatora ACER-a te članovi Upravnog odbora trebaju djelovati neovisno i objektivno u interesu Unije u cjelini. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Uredbom (EU) 2019/942 član Upravnog odbora ne može biti član Odbora regulatora ACER-a te članovi Upravnog odbora trebaju djelovati neovisno i objektivno u interesu Unije u cjelini.

| (3) | S obzirom na istek mandata triju članova i dvaju zamjenika članova Upravnog odbora koje je imenovalo Vijeće, trebalo bi imenovati nove članove i zamjenike članova kako bi se zamijenilo te osobe. Nadalje, budući da jednog kandidata koji je trenutačno zamjenik člana treba ponovno imenovati na razdoblje od četiri godine, trebalo bi imenovati drugog zamjenika člana kako bi obnašao trenutačni mandat tog kandidata tijekom ostatka njegova mandata, |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na istek mandata triju članova i dvaju zamjenika članova Upravnog odbora koje je imenovalo Vijeće, trebalo bi imenovati nove članove i zamjenike članova kako bi se zamijenilo te osobe. Nadalje, budući da jednog kandidata koji je trenutačno zamjenik člana treba ponovno imenovati na razdoblje od četiri godine, trebalo bi imenovati drugog zamjenika člana kako bi obnašao trenutačni mandat tog kandidata tijekom ostatka njegova mandata,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se članovima Upravnog odbora na razdoblje od četiri godine od 28. siječnja 2020.:

| — | g. Michel THIOLLIÈRE, Francuska, |
| --- | --- |

—

g. Michel THIOLLIÈRE, Francuska,

| — | g. Bogdan Marius CHIRIȚOIU, Rumunjska, |
| --- | --- |

—

g. Bogdan Marius CHIRIȚOIU, Rumunjska,

| — | gđa Karin LUNNING, Švedska. |
| --- | --- |

—

gđa Karin LUNNING, Švedska.

Članak 2.

Sljedeće osobe imenuju se zamjenicima članova Upravnog odbora na razdoblje od četiri godine od 28. siječnja 2020.:

| — | g. Zhecho Donchev STANKOV, Bugarska, |
| --- | --- |

—

g. Zhecho Donchev STANKOV, Bugarska,

| — | g. Paweł PIKUS, Poljska. |
| --- | --- |

—

g. Paweł PIKUS, Poljska.

Članak 3.

Sljedeća osoba imenuje se zamjenikom člana Upravnog odbora na razdoblje od dvije godine od 28. siječnja 2020. kako bi zamijenila trenutačnog zamjenika člana g. Pikusa:

| — | g. Václav BARTUŠKA, Češka. |
| --- | --- |

—

g. Václav BARTUŠKA, Češka.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

H. KOSONEN

---

(1)  SL L 158, 14.6.2019., str. 22.

1

---

Europska komisija

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/52

---

Tečajna lista eura (1)

4. prosinca 2019.

(2019/C 409/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1081 |
| JPY | japanski jen | 120,45 |
| DKK | danska kruna | 7,4715 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84610 |
| SEK | švedska kruna | 10,5523 |
| CHF | švicarski franak | 1,0956 |
| ISK | islandska kruna | 134,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,1723 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,520 |
| HUF | mađarska forinta | 331,01 |
| PLN | poljski zlot | 4,2792 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7754 |
| TRY | turska lira | 6,3608 |
| AUD | australski dolar | 1,6203 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4707 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6753 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6980 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5103 |
| KRW | južnokorejski von | 1 321,20 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,1224 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8149 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4385 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 629,75 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6280 |
| PHP | filipinski pezo | 56,519 |
| RUB | ruski rubalj | 70,7959 |
| THB | tajlandski baht | 33,581 |
| BRL | brazilski real | 4,6521 |
| MXN | meksički pezo | 21,6167 |
| INR | indijska rupija | 79,2615 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1081

JPY

japanski jen

120,45

DKK

danska kruna

7,4715

GBP

funta sterlinga

0,84610

SEK

švedska kruna

10,5523

CHF

švicarski franak

1,0956

ISK

islandska kruna

134,20

NOK

norveška kruna

10,1723

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,520

HUF

mađarska forinta

331,01

PLN

poljski zlot

4,2792

RON

rumunjski novi leu

4,7754

TRY

turska lira

6,3608

AUD

australski dolar

1,6203

CAD

kanadski dolar

1,4707

HKD

hongkonški dolar

8,6753

NZD

novozelandski dolar

1,6980

SGD

singapurski dolar

1,5103

KRW

južnokorejski von

1 321,20

ZAR

južnoafrički rand

16,1224

CNY

kineski renminbi-juan

7,8149

HRK

hrvatska kuna

7,4385

IDR

indonezijska rupija

15 629,75

MYR

malezijski ringit

4,6280

PHP

filipinski pezo

56,519

RUB

ruski rubalj

70,7959

THB

tajlandski baht

33,581

BRL

brazilski real

4,6521

MXN

meksički pezo

21,6167

INR

indijska rupija

79,2615

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/53

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2019/C 409/06)

Image 1

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Andora

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Andora

Prigoda: 600 godina „Zemaljskog vijeća”

Opis motiva: Motivom se obilježava 600. obljetnica osnivanja Zemaljskog vijeća (Consell de la Terra). To predstavničko tijelo osnovano je 1419., a prethodilo je Općem vijeću (Consell General), parlamentu Andore.

Na kovanici je prikazan gornji dio portala kuće Casa de la Vall (starog sjedišta parlamenta) s državnim grbom i dijelom prozora iznad njega. Na lijevoj i desnoj strani motiva dvije su kompaktne skupine ljudskih lica koje kao da čine kamene blokove zgrade, a simboliziraju povezanost Andoraca kao društvene zajednice ujedinjene u povijesti, institucijama i vrijednostima.

Na vrhu je natpis „600 ANYS DEL CONSELL DE LA TERRA” (600 godina Zemaljskog vijeća), a motiv upotpunjavaju ime zemlje izdavanja „ANDORRA” u sredini te obje godine 1419. i 2019. u sredini broja 600.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada:60 000 kovanica

Datum izdavanja: četvrto tromjesečje 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/54

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2019/C 409/07)

Image 2

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Estonija

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2) državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Estonija

Prigoda: Stogodišnjica Sveučilišta u Tartuu

Opis motiva: Kovanicom se obilježava stogodišnjica djelovanja Sveučilišta u Tartuu kao prvog sveučilišta na estonskom jeziku. Jedno je od najstarijih sveučilišta u sjevernoj i istočnoj Europi, a osnovao ga je švedski kralj Gustav II. Adolf 1632. U 1919. postalo je prvo sveučilište na estonskom jeziku.

Na kovanici je prikazan motiv glavne zgrade sveučilišta. Također sadržava natpise „RAHVUSÜLIKOOL 100” (Nacionalno sveučilište 100) i „UNIVERSITAS TARTUENSIS”, godinu 1632., zemlju izdavanja „EESTI” (Estonija) i godinu izdavanja 2019.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada: 1 000 000

Datum izdavanja: Studeni 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/55

---

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

(2019/C 409/08)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeći otvoreni natječaj:

EPSO/AD/380/19 – ADMINISTRATORI (AD 7/AD 9) ZA MEĐUNARODNU SURADNJU I PRUŽANJE POMOĆI TREĆIM ZEMLJAMA

Obavijest o natječaju objavljena je na 24 jezika u Službenom listu Europske unije C 409 A od 5. prosinca 2019.

Dodatne informacije dostupne su na internetskim stranicama EPSO-a: https://epso.europa.eu/home_hr

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/56

---

Prethodna prijava koncentracije

(predmet M.9589 – Fedrigoni/Ritrama Group)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 409/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Fedrigoni S.p.A („Fedrigoni”, Italija), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Bain Capital Investors L.L.C. (SAD), |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A („Fedrigoni”, Italija), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Bain Capital Investors L.L.C. (SAD),

| — | Ri.Tra.Ma. Rink Trading and Manufacturing S.p.A., Coating Ricofin S.r.l. i Eurotac S.r.l. Fedrigoni S.p.A. (pod zajedničkim nazivom „Ritrama Group”, Italija). |
| --- | --- |

—

Ri.Tra.Ma. Rink Trading and Manufacturing S.p.A., Coating Ricofin S.r.l. i Eurotac S.r.l. Fedrigoni S.p.A. (pod zajedničkim nazivom „Ritrama Group”, Italija).

Poduzetnik Fedrigoni stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Ritrama Group. Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Fedrigoni se bavi proizvodnjom i prodajom različitih vrsta papira, uključujući grafički papir ili fini papir, sigurnosni papir i sigurnosna rješenja, samoljepljive etikete i pisaći papir, |
| --- | --- |

—

Fedrigoni se bavi proizvodnjom i prodajom različitih vrsta papira, uključujući grafički papir ili fini papir, sigurnosni papir i sigurnosna rješenja, samoljepljive etikete i pisaći papir,

| — | Ritrama Group prvenstveno se bavi proizvodnjom i distribucijom samoljepljivih etiketa. |
| --- | --- |

—

Ritrama Group prvenstveno se bavi proizvodnjom i distribucijom samoljepljivih etiketa.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9589 – Fedrigoni/Ritrama Group

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/58

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9645 – Platinum Equity Group/Cision)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 409/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Platinum Equity LLC (Platinum Equity Group, Sjedinjene Američke Države), |
| --- | --- |

—

Platinum Equity LLC (Platinum Equity Group, Sjedinjene Američke Države),

| — | Cision Ltd (Cision, Sjedinjene Američke Države). |
| --- | --- |

—

Cision Ltd (Cision, Sjedinjene Američke Države).

Poduzetnik Platinum Equity Group stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Cision.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Platinum Equity Group: grupa subjekata pod kontrolom poduzetnika Platinum Equity LLC specijaliziranog za koncentracije, stjecanja i vođenje trgovačkih društava koja pružaju usluge i rješenja kupcima u širokom rasponu poslovanja, uključujući informacijske tehnologije, telekomunikacije, logistiku, usluge povezane s metalima te proizvodnju i distribuciju metala, na globalnoj razini. |
| --- | --- |

—

Platinum Equity Group: grupa subjekata pod kontrolom poduzetnika Platinum Equity LLC specijaliziranog za koncentracije, stjecanja i vođenje trgovačkih društava koja pružaju usluge i rješenja kupcima u širokom rasponu poslovanja, uključujući informacijske tehnologije, telekomunikacije, logistiku, usluge povezane s metalima te proizvodnju i distribuciju metala, na globalnoj razini.

| — | Cision: dobavljač softvera za upravljanje odnosima s javnošću, medijsku distribuciju, praćenje i prikupljanje podataka iz medija (media intelligence) te povezanih proizvoda i usluga za stručnjake za odnose s javnošću i marketinške komunikacije, na globalnoj razini. |
| --- | --- |

—

Cision: dobavljač softvera za upravljanje odnosima s javnošću, medijsku distribuciju, praćenje i prikupljanje podataka iz medija (media intelligence) te povezanih proizvoda i usluga za stručnjake za odnose s javnošću i marketinške komunikacije, na globalnoj razini.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M9645 – Platinum Equity Group/Cision

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks:+32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 5.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 409/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 409/59

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2019/C 409/11)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene može se pregledati u Komisijinoj bazi podataka DOOR.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ANONA DA MADEIRA”

EU br.: PDO-PT-0082-AM01 – 5.4.2019

ZOI (X)
  ZOZP ( )

1.   Naziv

„Anona da Madeira”

2.   Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Oznaku „Anona da Madeira ” dobiva svježe voće vrste Annona Cherimola Mill., raznih sorti koje rastu u Autonomnoj regiji Madeiri, koje je proizvedeno, pakirano i označeno u skladu s odgovarajućom specifikacijom.

Voće „Anona da Madeira ” najčešće je srcolika oblika, ljuskaste površine, a površina je nepravilnija pri dnu uz peteljku, nego pri vrhu voćke. Pokožica je više ili manje glatka s malim stožastim izbočinama. Koža je tanka i nježna. Ovisno o sorti, boja može biti svijetlozelena, zelenožuta ili zelenosmeđa. Broj sjemenki varira između 6 i 9 na 100 g pulpe uz vrijednost Brix između 17,5 i 21 stupnja (°Bx). Veličina ploda čerimoje (koja se određuje vaganjem) može varirati od 100 grama do 2 kilograma.

Pulpa voća „Anona da Madeira ” bijela je, kremasta i sočna. Kiselkastog je okusa, nježne strukture i vrlo mirisna.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja i pakiranje voća.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

S obzirom na specifične značajke čerimoje (kvarljivo voće, s ograničenim rokom čuvanja) i zemljopisno područje (otok usred Atlantskog oceana) pakiranje se mora obaviti na zemljopisnom području proizvodnje.

„Anona da Madeira” mora biti cijela, zdrava (bez promjena koje uzrokuju nametnici ili bolesti), bez vidljivih stranih tijela, neugodnih mirisa i/ili oštećenja zbog neodgovarajućeg skladištenja na hladnom, a stabljika mora biti odrezana na razinu površine ploda, ali tako da se ne prereže točka izbijanja. Mrlje koje nastaju zbog izloženosti suncu smiju prekrivati najviše 10 % površine ploda, koji mora biti dovoljno zreo.

Klasifikacija i stavljanje na tržište voća „Anona da Madeira” moraju biti u skladu s kategorijama kvalitete i veličine (uz dopuštena odstupanja) utvrđenima u tehničkoj preporuci „Recomendação Técnica relativa à Qualidade Comercial da Anona da Madeira”, odobrenoj odlukom br. 287/2018 od 24. kolovoza („TEHNIČKA PREPORUKA”).

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Označivanje se provodi po pravilima iz „TEHNIČKE PREPORUKE”. Konkretno, s vanjske strane pakiranja u istom vidnom polju mora se nalaziti oznaka s vidljivim i neizbrisivim slovima koja, osim podataka propisanih zakonom, sadržava jednu od sljedećih napomena: „„Anona da Madeira” – Denominação de Origem Protegida” ili „„Anona da Madeira” – DOP”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje i pakiranja voća „Anona da Madeira” jest otok Madeira.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Čerimoju su na Madeiru navodno oko 1600. donijeli stanovnici tog otoka na povratku iz Perua, odakle biljka potječe. O prisutnosti vrste Annona cherimola Mill. na Madeiri svjedoče brojni dokumenti. M. Grabham napisao je 1897. u listu Journal of the Jamaica Agricultural Society: „... na mnogim imanjima na sunčanim padinama južnog dijela otoka koja su nekad bila pod vinogradima danas se sustavno sadi čerimoja. Plodovi teže od tri do osam funti (1,5 do 4 kilograma), a u iznimnim slučajevima čak i 16 i više funti (8 kilograma)...”. Kad je riječ o izvrsnim svojstvima čerimoje s Madeire, Sarmento je 1945. napisao sljedeće: „Pročitao sam četiri toma golemog djela General History of the Dichlamydeous Plants botanista i hortikulturnog stručnjaka Georgea Doma. Nijedna od 47 vrsta i nekoliko sorti roda Anona koje autor opisuje ne može se mjeriti s onima koje su se u našoj izvrsnoj klimi toliko poboljšale da nadmašuju sve druge.”„Zapravo ta voćka nigdje drugdje osim na Madeiri nije imala skup tako idealnih uvjeta za razvoj: spoj svjetla, topline, tla i vlage kao iz snova...”.

Madeira se nalazi na važnim pravcima pomorske trgovine, zbog čega je luka Funchal oduvijek jako prometna. U nju su pristajali nebrojeni brodovi u potrazi za proizvodima namijenjenima flamanskim tržištima i raznim lukama na Sredozemlju. U dokumentima s početka ovog stoljeća spominje se izvoz čerimoja u Lisabon i London.

Stablo čerimoje najbolje uspijeva na blago vapnenastom i razmjerno plodnom pjeskovito-ilovastom tlu pH vrijednosti od 5,5 do 6,5. Ne podnosi zasićenost vodom pa tlo mora biti prozračeno i dobro isušeno. Korijenje mu je površinsko te mu odgovaraju i plitka tla. Većina nasada čerimoje nalazi se na tlima skupine „Cambisols” (CM), uglavnom „Humic Cambisols” (CMu), „Chromic Cambisols” (CMx) i u manjoj mjeri „Phaeozems” (PH).

Klima na Madeiri uglavnom je umjerena oceanska, a ovisno o nadmorskoj visini može biti suha, vlažna ili umjereno do vrlo kišovita. Sjeverni dio otoka karakteriziraju obilnije padaline i niže temperature. Još jedno obilježje lokalne klime jesu područja stalne magle na različitim visinama (od 500 metara zimi i do nešto viših ljeti).

Prosječna godišnja temperatura zraka varira od izoterme 17,5 °C na obali (s višim vrijednostima na jugu nego na sjeveru) do vrijednosti od oko 9 °C na visoravnima i planinskim vrhovima u središtu otoka. Prosječna godišnja vlažnost varira od 55 % u nizinskom dijelu otoka do 90 % u područjima magle; kako se visina iznad njih povećava, tako se vlaga smanjuje do približno 75 %. Godišnja količina padalina znatno se povećava s rastom nadmorske visine, od 500 mm na južnoj obali ili 1000 mm na sjevernoj obali sve do malo više od 3200 mm u najvišim područjima u unutrašnjosti otoka.

Specifično tlo, klima i reljef otoka Madeire, zajedno s agrotehničkim mjerama te vještinama i znanjem stanovništva, tom voću daju specifična svojstva povezana s njegovim zemljopisnim područjem podrijetla.

Upućivanje na objavu specifikacije:

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_AnonaMadeiraDOP2019.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---