# Den Europæiske Unions C 287/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 287 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang10. november 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 287

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang10. november 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 287/01 | Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber — Regnskabsår 2007 — Bind I — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen | 1 |
| 2008/C 287/02 | Rettens revisionserklæring afgivet til Europa-Parlamentet og Rådet | 111 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 287/01

Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber — Regnskabsår 2007 — Bind I — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

1

2008/C 287/02

Rettens revisionserklæring afgivet til Europa-Parlamentet og Rådet

111

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 287/03 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 287/03

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 10.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 287/1

---

ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

REGNSKABSÅR 2007

Bind I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2008/C 287/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

Note til det konsoliderede årsregnskab

Væsentligste begivenheder og nøglepunkter

Gennemførelse af EU's budget og regnskabsaflæggelse

| DEL I: | Konsolideret årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL I:

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet |
| --- | --- |

E.

| DEL II: | Konsolideret beretning om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL II:

| A. | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

A.

| B. | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

B.

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2007 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, i henhold til finansforordningens artikel 129, stk. 2. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit VII i finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for de pågældende institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser De Europæiske Fællesskabers aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

Image

Brian GRAY

Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

VÆSENTLIGSTE BEGIVENHEDER OG NØGLEPUNKTER

De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for 2007 er det tredje årsregnskab, som udarbejdes efter de regler for periodiseret regnskabsførelse, som De Europæiske Fællesskaber indførte i 2005. I 2007 blev der foretaget en ajourføring af finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Den nye version trådte i kraft den 1. maj 2007.

Ligesom det er tilfældet med alle andre regnskaber, har Kommissionen bestræbt sig på at skabe forbedringer i forhold til de tidligere offentliggjorte regnskaber, specielt for at give læserne mere forståelige og relevante oplysninger.

Med hensyn til opstillingen af regnskabet for 2007 er følgende ændringer fremhævet:

| — | Der er tilføjet en ny afdeling, hvori det forklares, hvordan EU's budget gennemføres, og hvordan der aflægges regnskab. Det forklares, hvordan Fællesskaberne finansieres, og hvordan midlerne anvendes, kontrolleres og bogføres. |
| --- | --- |

—

Der er tilføjet en ny afdeling, hvori det forklares, hvordan EU's budget gennemføres, og hvordan der aflægges regnskab. Det forklares, hvordan Fællesskaberne finansieres, og hvordan midlerne anvendes, kontrolleres og bogføres.

| — | Derudover er der tilføjet en afdeling for bedre at forklare, hvordan uretmæssigt udbetalte beløb tilbagesøges, herunder nærmere oplysninger om de pågældende beløb (se afdeling E.6). |
| --- | --- |

—

Derudover er der tilføjet en afdeling for bedre at forklare, hvordan uretmæssigt udbetalte beløb tilbagesøges, herunder nærmere oplysninger om de pågældende beløb (se afdeling E.6).

E.6

| — | Tabellerne vedrørende budgetgennemførelsen er nu udformet i mio. EUR. Der er desuden tilføjet en sammenfattende tabel for at give et bedre overblik over indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

—

Tabellerne vedrørende budgetgennemførelsen er nu udformet i mio. EUR. Der er desuden tilføjet en sammenfattende tabel for at give et bedre overblik over indtægter og udgifter.

| — | Der er for første gang desuden medtaget en afstemning af det økonomiske resultat i bemærkningerne. |
| --- | --- |

—

Der er for første gang desuden medtaget en afstemning af det økonomiske resultat i bemærkningerne.

Derudover skal det bemærkes, at anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget siden 2006. Der er nu tre joint ventures sammenlignet med et i 2006, og der er nu 26 agenturer sammenlignet med 24 i 2006.

DE VIGTIGSTE PUNKTER I ÅRSREGNSKABET FOR 2007

| — | Budgetoverskuddet har fortsat sit fald fra 1 848 mio. EUR til 1 529 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Budgetoverskuddet har fortsat sit fald fra 1 848 mio. EUR til 1 529 mio. EUR.

| — | Regnskabsårets økonomiske resultat er øget fra et overskud på 197 mio. EUR i 2006 til et overskud på 7 462 mio. EUR i 2007. |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets økonomiske resultat er øget fra et overskud på 197 mio. EUR i 2006 til et overskud på 7 462 mio. EUR i 2007.

| — | De samlede aktiver er steget fra 67 332 mio. EUR i 2006 til 75 386 mio. EUR, og den samlede gæld er steget fra 131 550 mio. EUR til 134 006 mio. EUR. Forskellen mellem aktiver og passiver vil på kort sigt blive finansieret via budgetmidler, som allerede er vedtaget og på længere sigt dækkes af medlemsstaternes garantier. |
| --- | --- |

—

De samlede aktiver er steget fra 67 332 mio. EUR i 2006 til 75 386 mio. EUR, og den samlede gæld er steget fra 131 550 mio. EUR til 134 006 mio. EUR. Forskellen mellem aktiver og passiver vil på kort sigt blive finansieret via budgetmidler, som allerede er vedtaget og på længere sigt dækkes af medlemsstaternes garantier.

GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDGET OG REGNSKABSAFLÆGGELSE

1.   FORBEREDELSE AF DET ÅRLIGE BUDGET

Via EU's budget finansieres en lang række politikker og programmer i EU. I overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteringer gennemfører Kommissionen specifikke programmer, aktiviteter og projekter på det pågældende område. Der kan være tale om at støtte uddannelsesprogrammer for studerendes og læreres mobilitet til projekter, der har til formål at støtte et bedre arbejdsmiljø for arbejdstagere i EU og øge kontrollen ved de ydre grænser.

Næsten 95 % af EU's budget går til at finansiere de EU-politikker og -aktiviteter, som alle medlemsstaterne er enedes om. Den direkte forbindelse mellem årsbudgettet og EU's politikker sikres via en aktivitetsbaseret budgetlægning. Den aktivitetsbaserede budgetkontoplan, der første gang blev indført i budgettet for 2004, gør det muligt at foretage en tydelig indkredsning af EU's politikområder og de samlede beløb, der er afsat til hvert af disse områder.

De 32 politikområder er underopdelt i ca. 200 aktiviteter, hvoraf mere end 110 omfatter aktionsbudgetposter og dermed er afspejlet i budgetkontoplanen som budgetkapitler. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Der er dog en række horisontale politikområder, som skal sikre, at Kommissionen fungerer ordentligt, f.eks. koordinering og juridisk vejledning og budget. Den aktivitetsbaserede budgetstruktur giver fælles begrebsmæssige rammer for at prioritere, planlægge, budgettere, overvåge og rapportere, hvilket først og fremmest har til formål at sikre en mere effektiv og økonomisk anvendelse af ressourcerne.

Den interne procedure for vedtagelsen af udkastet til budget starter med, at Kommissionen forbereder budgetudkastet og videresender det til Rådet, der kan foretage ændringer, hvis det finder det nødvendigt. Det ændrede budgetudkast sendes derefter til Europa-Parlamentet, som selv kan foreslå ændringer eller acceptere eller forkaste udkastet. Når der er opnået enighed om alle ændringer, og disse er indarbejdet (herunder om nødvendigt et helt nyt udkast til budget udarbejdet af Kommissionen) vedtager Europa-Parlamentet det i midten af december. Europa-Parlamentets formand erklærer budgettet for vedtaget, hvorefter det kan gennemføres.

2.   HVORDAN FINANSIERES DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER?

Fællesskaberne finansieres ved hjælp af to hovedkategorier af indtægter, nemlig egne indtægter og diverse indtægter.

2.1.   Egne indtægter og tilgodehavender

Egne indtægter tilgår automatisk EU, således at den kan finansiere sit budget, uden at det er nødvendigt, at de nationale myndigheder træffer særlige beslutninger herom (i 2007 udgjorde egne indtægter 93 % af de samlede indtægter). De samlede egne indtægter, der er nødvendige til finansiering af budgettet, bestemmes af de samlede udgifter minus andre indtægter. De samlede egne indtægter må ikke overstige 1,24 % af EU's bruttonationalindkomst (BNI). Egne indtægter kan opdeles på følgende kategorier:

| 1. | Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter som opkrævningsudgifter. Told og landbrugsafgifter opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 15 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

1.

Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter som opkrævningsudgifter. Told og landbrugsafgifter opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 15 % af de samlede egne indtægter.

| 2. | De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. Momsindtægten beløber sig sædvanligvis til ca. 15 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

2.

De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. Momsindtægten beløber sig sædvanligvis til ca. 15 % af de samlede egne indtægter.

| 3. | Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. for at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 70 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

3.

Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. for at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 70 % af de samlede egne indtægter.

For så vidt angår betalingen af disse beløb omfatter et særskilt regnskab traditionelle egne indtægter, som er konstateret af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 3, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, men ikke stillet til rådighed for Fællesskaberne, fordi de endnu ikke er inddrevet, der ikke er stillet sikkerhed for dem, eller de er blevet anfægtet. Hver medlemsstat sender hvert kvartal Kommissionen en oversigt over dette regnskab med angivelse for hver indtægtstype af:

| — | den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Når de traditionelle egne indtægter fra det særskilte regnskab inddrives, skal de registreres på Kommissionens konto senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor afgifterne er inddrevet.

Nedskrivninger på fordringer på det særskilte regnskab skal foretages således, at de afspejler de situationer, hvor det er usandsynligt, at man vil kunne inddrive de pågældende beløb. Nedskrivningen er baseret på medlemsstaternes egne overslag udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, som fastslår følgende: »Medlemsstaterne sender, sammen med den sidste kvartalsopgørelse for hvert regnskabsår, et skøn over de samlede fordringer opført i det særskilte regnskab ved udgangen af hvert regnskabsår, hvis inddrivelse er usikker.«.

På grundlag af medlemsstaternes overslag fratrækkes en nedskrivning af fordringer på medlemsstaterne på aktivsiden i balancen. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering. Selv når opkrævningen viser sig lidet sandsynlig eller nærmest umulig, er det ikke på forhånd sagt, at beløbene er tabt for EU-budgettet som traditionelle egne indtægter. Hvis de ikke kan opkræves, vil de kun være tabt, hvis medlemsstaten har udvist den krævede omhu i forbindelse med opkrævningen. Kan medlemsstaten ikke bevise det, tilfalder det finansielle ansvar den, og den skal derefter overføre beløbet til EU-budgettet, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1150/2000.

2.2.   Diverse indtægter

Diverse indtægter fra De Europæiske Fællesskabers aktiviteter udgør ca. 7 % af de samlede indtægter. Der kan f.eks. være tale om bøder i konkurrencesager og indtægtsordrer til private og offentlige debitorer i forbindelse med forvaltning af fællesskabsprojekter (jf. eksemplet ovenfor). Tvangsbøder, som Domstolen har pålagt medlemsstater, der ikke efterkommer en dom, falder også inden for denne kategori. Kommissionen forvalter hvert år hundred tusinder af projekter og er nødt til at udstede ca. 12 000 indtægtsordrer om året. På al gæld, der ikke betales til tiden, påløber der morarenter. Når andre tredjeparter end medlemsstaterne ikke betaler deres gæld, kan Kommissionens (og Rådets) beslutninger, der pålægger debitorerne at betale, fuldbyrdes direkte i overensstemmelse med den civile retsplejelov det sted, hvor tvangsfuldbyrdelsen skal ske. De resterende debitorer finder Juridisk Tjeneste frem til ved hjælp af eksterne advokatfirmaer.

3.   HVORDAN FÆLLESSKABSBUDGETTET FORVALTES OG ANVENDES

3.1.   Primære driftsudgifter

De Europæiske Fællesskabers driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. I overensstemmelse med finansforordningen gennemfører Fællesskaberne det almindelige budget efter følgende metoder:

| | Direkte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af den ansvarlige fællesskabsinstitution eller det ansvarlige fællesskabsorgan. |
| --- | --- |

Direkte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af den ansvarlige fællesskabsinstitution eller det ansvarlige fællesskabsorgan.

Direkte centraliseret forvaltning

| | Indirekte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Fællesskaberne tildeler opgaven med forvaltning af en del af budgettet til et fællesskabsorgan eller et organ i en medlemsstat. |
| --- | --- |

Indirekte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Fællesskaberne tildeler opgaven med forvaltning af en del af budgettet til et fællesskabsorgan eller et organ i en medlemsstat.

Indirekte centraliseret forvaltning

| | Decentraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Fællesskaberne uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande. |
| --- | --- |

Decentraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Fællesskaberne uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande.

Decentraliseret forvaltning

| | Delt forvaltning: Også ved denne forvaltningsmetode uddelegerer Fællesskaberne visse opgaver i forbindelse med gennemførelsen af budgettet til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

Delt forvaltning: Også ved denne forvaltningsmetode uddelegerer Fællesskaberne visse opgaver i forbindelse med gennemførelsen af budgettet til medlemsstaterne.

Delt forvaltning

| | Fælles forvaltning: Ved denne metode overdrager Fællesskaberne visse gennemførelsesopgaver til en international organisation. |
| --- | --- |

Fælles forvaltning: Ved denne metode overdrager Fællesskaberne visse gennemførelsesopgaver til en international organisation.

Fælles forvaltning

Hovedparten af udgifterne, i år 90 mia. EUR (2006: 91 mia. EUR) henhører under posten »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som landbrugsudgifter og strukturforanstaltninger.

3.2.   De forskellige finansielle aktører

Kommissionskollegiet påtager sig det kollektive politiske ansvar, men har reelt ingen beføjelser til at gennemføre budgettet. Det uddelegerer hvert år disse opgaver til individuelle tjenestemænd, der skal stå til ansvar over for kollegiet og er omfattet af tjenestemandsvedtægten. Det pågældende personale — generelt generaldirektører og kontorchefer — kaldes »de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede«. De kan yderligere uddelegere opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til »de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede«.

Kommissionskollegiet

De anvisningsberettigedes ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad det er nødvendigt at gøre til at nå de af institutionen fastsatte politiske mål for så vidt angår forvaltning af aktiviteter, der iværksættes både ud fra et drifts- og budgetmæssigt standpunkt, herunder underskrivelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler. De anvisningsberettigede skal også sikre, at der gennemføres evalueringer for at analysere deres forslags levedygtighed (forudgående evaluering) og vurdere, om allerede igangsatte projekter er en succes samt deres omkostningseffektivitet (midtvejsevaluering og efterfølgende evaluering). Resultatet af disse evalueringer anvendes til at hjælpe med at forbedre beslutningsprocessen og øge gennemsigtigheden, ansvarliggørelsen og omkostningseffektiviteten i forbindelse med Fællesskabernes interventioner.

anvisningsberettigedes

I hvert generaldirektorat sikres der forsvarlig økonomisk forvaltning og ordentlig ansvarlighed ved hjælp af en adskillelse af kontrollen med forvaltningen (de anvisningsberettigede) fra intern revision og kontrol med overholdelsen af klare interne kontrolstandarder (inspireret af de internationale COSO-standarder), forudgående og efterfølgende kontrol, uafhængig intern revision på grundlag af risikovurderinger og regelmæssig rapportering om aktiviteterne til de individuelle kommissærer.

Regnskabsføreren gennemfører betalinger og indtægtsordrer udstedt af de anvisningsberettigede og er ansvarlig for forvaltningen af likviditetsbeholdningen, fastsættelsen af regnskabsregler og -metoder, valideringen af regnskabssystemer, bogføringen og udarbejdelsen af institutionens årsregnskab og konsolideringen heraf med andre konsoliderede enheder. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation.

Regnskabsføreren

Den interne revisor, der ikke er en finansiel aktør i ordets egentlige betydning, udpeges af institutionen for at kontrollere, at budgetgennemførelsessystemerne og -procedurerne fungerer korrekt, og at rådgive institutionen om risikoforvaltningsspørgsmål. Den interne revisor afgiver uafhængige udtalelser om kvaliteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne og kommer med henstillinger om, hvordan driftsprocedurerne kan forbedres og en forsvarlig økonomisk forvaltning kan fremmes.

Den interne revisor

3.3.   Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Når budgettet er godkendt, stiller Generaldirektoratet for Budget via Kommissionens regnskabssystem midler til rådighed til forskellige Kommissionstjenester, institutioner og andre organer i overensstemmelse med deres politiske ansvar i medfør af det såkaldte aktivitetsbaserede budgetsystem. For eksempel vil Kommissionen uddelegere ansvaret for forvaltningen af budgetposter vedrørende miljøet til lederen — eller generaldirektøren — for Generaldirektoratet for Miljø (som i denne forbindelse kaldes den ved delegation anvisningsberettigede for de pågældende budgetposter).

Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der på årsbudgettet være en budgetpost for den pågældende aktivitet. Der skal også være tilstrækkelige midler på den pågældende budgetpost til at dække udgifterne. Hvis disse betingelser er opfyldt, skal de krævede midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet.

Når den budgetmæssige forpligtelse er iværksat af den projektansvarlige, der benævnes »initiating agent«, skal der følges en forud fastsat procedure — eller et »finanskredsløb« — der afvikles på papir og elektronisk og involverer mindst to personer (det såkaldte »fire øjne-princip«), den person, der fungerer som »initiating agent« og verifikatoren. Inden for rammerne af finanskredsløbet sikres den finansielle og operationelle kontrol, inden forpligtelsen godkendes af den ansvarlige anvisningsberettigede.

Der kan ikke anvendes midler fra fællesskabsbudgettet, medmindre og indtil Kommissionen eller et andet fællesskabsorgan og den mulige modtager af fællesskabsmidler har indgået en skriftlig juridisk forpligtelse. Inden for rammerne af direkte central forvaltning har denne juridiske forpligtelse form af enten en kontrakt med en kontrahent eller en støtteaftale med en støttemodtager.

Når den budgetmæssige forpligtelse er godkendt, registreres den i budgetregnskabssystemet, og de tilsvarende bevillinger anvendes. Det har imidlertid ingen virkning på det generelle regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter. Det skyldes, at De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer:

| a) | budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og |
| --- | --- |

a)

budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og

| b) | det generelle regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og det økonomiske resultat. |
| --- | --- |

b)

det generelle regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og det økonomiske resultat.

Budgetregnskabet viser de forpligtelser og betalinger, der hver dag foretages på de ca. 1 150 budgetposter. Det er baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip, hvor en udgift eller indtægt kun bogføres i regnskabet, når der indgås forpligtelser for likvide midler, eller de udbetales eller modtages. Denne type regnskab er typisk for den offentlige sektor, hvor der historisk var en tendens til at fokusere på budgettet og dets gennemførelse. Europa-Parlamentet, dvs. den institution, som forvaltningsmyndigheden, Kommissionen, er ansvarlig over for, er naturligvis interesseret i at kontrollere, om de ønsker, det gav udtryk for ved vedtagelsen af budgettet, opfyldes af Kommissionen. Hver måned offentliggør Kommissionen tal, der viser status for budgetgennemførelsen (udgifterne) på Europa-webstedet. Der gives tal pr. udgiftsområde i de finansielle overslag og pr. politikområde.

Det generelle regnskab (eller det generelle bogholderi) anvender den dobbelte bogholderimetode for at vise udgifter og indtægter i løbet af regnskabsåret (og således det økonomiske resultat) og opstille Fællesskabernes finansielle stilling i form af en balance over aktiver og passiver pr. 31. december et givet år.

3.4.   Foretage en betaling

3.4.1.   Generelle bestemmelser

Der kan ikke foretages en betaling, medmindre den anvisningsberettigede, der behandler den pågældende transaktion, har godkendt en budgetmæssig forpligtelse. Når der skal foretages en betaling, skal der følges en arbejdsgang, der ligner arbejdsgangen i forbindelse med en budgetmæssig forpligtelse. Det sker i regnskabssystemet og afvikles parallelt hermed på papir og elektronisk. Her iværksættes processen igen af en »initiating agent«, og den godkendes af en ved subdelegation anvisningsberettiget. Når betalingen er godkendt, ajourføres både budgetregnskabet og det generelle regnskab automatisk.

Når en betaling er godkendt i regnskabssystemet, er næste trin overførslen til modtagerens konto. Kommissionen foretager de fleste af sine betalinger ved bankoverførsel, f.eks. gennem finansforvaltningen i Generaldirektoratet for Budget. Den har konti hos medlemsstaternes finansministerier, centralbankerne og forretningsbanker.

Kommissionen foretager over én mio. betalinger om året. Kommissionen er med i SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Hver dag iværksættes der mindst én betalingsserie under kontrol af finansforvaltningen i Generaldirektoratet for Budget, således at de bevilgede midler omdannes til betalingsordrer, der automatisk sendes til Kommissionens banker for at betale de udpegede modtagere.

3.4.2.   Forfinansiering

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til De Europæiske Fællesskaber, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Dermed er udbetalt forfinansiering ikke en afholdt udgift, førend de relevante kontraktlige betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringsbeløbet reduceres (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres. Når et forfinansieringsbeløb helt eller delvis godkendes af Fællesskaberne efter en analyse af, om den udgift, der søges dækket, er støtteberettiget (se nedenfor), fjernes det godkendte støtteberettigede udgiftsbeløb fra balancen og bogføres som en udgift på resultatopgørelsen. Dette kan frigøre hele eller dele af forfinansieringsbeløbet.

Forfinansiering værdisættes til det anslåede erholdelige beløb, idet der tages hensyn til, at der eksisterer en garanti i tilknytning til forfinansiering. Den forfinansiering, der ikke forventes at kunne inddrives, anses for en udgift på resultatopgørelsen og en nedsættelse af den regnskabsmæssige værdi af forfinansieringen på balancen. Generelt påløber der renter på al udbetalt forfinansiering (bemærkelsesværdige undtagelser omfatter beløb, der udbetales til medlemsstater eller som førtiltrædelsesstøtte). De to ejere af denne renteindtægt er betegnende for Kommissionens to typer forfinansiering, nemlig De Europæiske Fællesskaber og Tredjepart. Forskellen mellem de to kategorier er, at renteindtægten fra forfinansiering af typen »De Europæiske Fællesskaber« forbliver Kommissionens ejendom og skal derfor returneres til Kommissionen, mens renten på »Tredjepart«-forfinansiering er modtagerens ejendom.

3.4.3.   Godtgørelseskrav og udgifternes støtteberettigelse

Nogen tid efter betalingen af et forskud eller forfinansiering, vil det relevante fællesskabsorgan modtage et godtgørelseskrav for at bevise, at forfinansieringsbeløbet blev anvendt af modtageren i overensstemmelse med kontrakten. Disse godtgørelseskrav sendes med forskellige mellemrum året igennem afhængigt af aktivitetens type og de kontraktlige betingelser, og de er ikke nødvendigvis alle modtaget inden årets udgang.

De modtagne udgiftsopgørelser registreres straks i regnskabssystemet som kortfristet gæld med »Støtteberettigelse skal kontrolleres« (debitorbeløb) som modpostering. Dette kaldes en »første skridt-regning«. En udgift anerkendes kun i det generelle regnskab, når den »udløsende begivenhed« er indtruffet, nemlig at godtgørelseskravet er valideret. I »første skridt«-fasen er ingen udgifter endnu anerkendt. Det ansvarlige medlem af personalet skal kontrollere det indkomne krav og kan om nødvendigt anmode om yderligere begrundelse, inden den pågældende i systemet og på papir kontrollerer, at kravet er gyldigt, og at betalingen kan foretages. Når det er konstateret, at kravet er gyldigt, opføres det i regnskaberne, og det pågældende beløb overføres til resultatopgørelsen som en udgift (»anden skridt«-regning). Den åbne forfinansiering og kreditorsaldoen reduceres med det validerede beløb. Dette har ingen indvirkning på budgetregnskabet, da den oprindelige betaling allerede er bogført.

3.4.4.   Betaling af andre beløb

Hvis der kræves eller kontrolleres et beløb ud over den oprindelige betaling, eller hvis der kræves endnu en betaling eller den endelige betaling i overensstemmelse med kontrakten, vil der blive iværksat en ny betalingsanmodning, der følger samme regler som før. Det er den ved delegation anvisningsberettigede, der giver den endelige godkendelse, inden betalingen kan ske. Støtteberettigelseskriterier defineres i basisretsakten, forslagsindkaldelser, andre oplysende dokumenter til støttemodtagerne og/eller i støtteaftalernes kontraktbestemmelser. Efter analysen flyttes de støtteberettigede udgifter over til omkostninger, og modtageren informeres om eventuelle ikke-støtteberettigede beløb. Beløb, hvis »støtteberettigelse skal kontrolleres«, udgør dermed modtagne godtgørelseskrav, hvis støtteberettigelse endnu ikke er blevet kontrolleret, og som vedrører begivenheder, der har udløst en udgift, men som endnu ikke har fundet sted.

3.4.5.   Regnskabsmæssig behandling ved årets udgang (afslutning)

Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser. Modtagne garantier knyttet til forfinansieringsbeløb opføres som eventualaktiver uden for balancen.

Der tages hensyn til godtgørelseskrav, der endnu ikke er modtaget ved årets udgang, i regnskabsafslutningsprocedurerne ved årets udgang. Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af fællesskabsstøtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskaberne. Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb benyttes der forskellige metoder afhængig af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den anslåede ikke-støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres«. Disse beløb er opført under kortfristet gæld, således at aktiver og passiver ikke overvurderes.

3.5.   Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

Det er de relevante fællesskabstjenestegrene eller i tilfælde af delt forvaltning medlemsstaterne, der på grundlag af de bilag, der er anført i gennemførelsesbestemmelserne eller betingelserne for hvert tilskud, kontrollerer, om udgifter, der dækkes over Kommissionens budget, er støtteberettigede. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved kontrolsystemer, er der tendens til, at kontrollen af bilagene til den sidste betalingsanmodning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl i forbindelse med mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. Fællesskaberne og/eller medlemsstaterne har desuden ret til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller herefter at kontrollere, at bilagene er redelige, ved at foretage kontrol af ansøgerens lokaler. Fejl, der findes i gennemførelsesperioden, kan korrigeres ved tilpasning af de efterfølgende krav. Fejl, der findes efterfølgende, vil blive omfattet af en indtægtsordre. Se også afdeling E.6 for yderligere oplysninger vedrørende dette område.

E.6

4.   RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG

4.1.   Årsregnskab

Det er regnskabsførerens ansvar at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det giver et retvisende billede af EU's finansielle situation. Årsregnskabet omfatter selve regnskabet og beretninger om budgetgennemførelsen. De vedtages af Kommissionen og forelægges Revisionsretten med henblik på revision og endelig for Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på decharge.

4.2.   Årlige aktivitetsrapporter

Hver anvisningsberettiget skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport vedrørende de aktiviteter, den pågældende har ansvar for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den pågældende for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning; endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

5.   REVISION OG DECHARGE

5.1.   Revision

EU's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af dens eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af De Europæiske Fællesskabers årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter:

| 1. | en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner |
| --- | --- |

1.

en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner

| 2. | en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere |
| --- | --- |

2.

en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere

| 3. | særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder. |
| --- | --- |

3.

særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder.

Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under revisionen. Revisionsretten reviderer alle områder af Fællesskabernes aktiviteter helt ned til at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed ved individuelle transaktioner og betalinger. Den reviderer også selve årsregnskabet og ser om nødvendigt nærmere på individuelle balancer og resultatopgørelsen samt den overordnede præsentation af regnskaberne. Revisionsretten kan således afgive udtalelse ikke kun om de fremlagte tal, men også om det anvendte system og den anvendte kontrol.

5.2.   Decharge

Den endelige kontrol er decharge for budgettet for et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for Fællesskaberne. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen og andre fællesskabsorganer for gennemførelsen af EU's budget for det foregående regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet og Revisionsrettens årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

Dechargen udgør det politiske aspekt af den eksterne kontrol med budgetgennemførelsen og er den beslutning, hvorved Europa-Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, »fritager« Kommissionen for dens ansvar for forvaltningen af et givet budget ved at markere afslutningen af budgettets eksistens. Dechargeproceduren kan give et af tre resultater: meddelelse, udsættelse eller nægtelse af decharge. Når Europa-Parlamentet meddeler decharge, kan det komme med bemærkninger, det finder vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe foranstaltninger i forbindelse med bestemte forhold. Kommissionen fastsætter foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både Europa-Parlamentet og Rådet.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLD

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet: |
| --- | --- |

E.

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forpligtelser uden for balancen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oplysninger i regnskabet om afhængige parter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Begivenheder efter balancedagen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

A.   BALANCE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER: |
| Immaterielle aktiver | 2.1 | 44 | 37 |
| Bygninger, installationer og udstyr | 2.2 | 4 523 | 4 586 |
| Langsigtede investeringer | 2.3 | 1 973 | 2 157 |
| Lån | 2.4 | 1 806 | 2 023 |
| Langsigtet forfinansiering | 2.5 | 14 015 | 22 425 |
| Langfristede tilgodehavender | 2.6 | 127 | 328 |
| | | 22 488 | 31 556 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER: |
| Lagerbeholdninger | 2.7 | 88 | 115 |
| Kortsigtede investeringer | 2.8 | 1 420 | 1 426 |
| Kortsigtet forfinansiering | 2.9 | 20 583 | 8 055 |
| Kortfristede tilgodehavender | 2.10 | 12 051 | 9 796 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 2.11 | 18 756 | 16 384 |
| | | 52 898 | 35 776 |
| Aktiver i alt | | 75 386 | 67 332 |
| LANGFRISTET GÆLD: |
| Ydelser til medarbejdere | 2.12 | (33 480) | (32 200) |
| Langfristede hensættelser | 2.13 | (1 079) | (989) |
| Langfristede finansielle forpligtelser | 2.14 | (1 574) | (1 862) |
| Anden langfristet gæld | 2.15 | (1 989) | (2 020) |
| | | (38 122) | (37 071) |
| LØBENDE GÆLD: |
| Kortfristede hensættelser | 2.16 | (369) | (379) |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | 2.17 | (135) | (20) |
| Gældsposter | 2.18 | (95 380) | (94 080) |
| | | (95 884) | (94 479) |
| Passiver i alt | | (134 006) | (131 550) |
| NETTOAKTIVER: | | (58 620) | (64 218) |
| Reserver | 2.19 | 2 806 | 2 855 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne | 2.20 | | |
| Ydelser til medarbejdere (1) | | (33 480) | (32 200) |
| Andre beløb (2) | | (27 946) | (34 873) |
| NETTOAKTIVER | | (58 620) | (64 218) |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2007

31.12.2006

LANGFRISTEDE AKTIVER:

Immaterielle aktiver

2.1

2.1

44

37

Bygninger, installationer og udstyr

2.2

2.2

4 523

4 586

Langsigtede investeringer

2.3

2.3

1 973

2 157

Lån

2.4

2.4

1 806

2 023

Langsigtet forfinansiering

2.5

2.5

14 015

22 425

Langfristede tilgodehavender

2.6

2.6

127

328

22 488

22 488

31 556

31 556

OMSÆTNINGSAKTIVER:

Lagerbeholdninger

2.7

2.7

88

115

Kortsigtede investeringer

2.8

2.8

1 420

1 426

Kortsigtet forfinansiering

2.9

2.9

20 583

8 055

Kortfristede tilgodehavender

2.10

2.10

12 051

9 796

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

2.11

2.11

18 756

16 384

52 898

52 898

35 776

35 776

Aktiver i alt

Aktiver i alt

75 386

75 386

67 332

67 332

LANGFRISTET GÆLD:

Ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(33 480)

(32 200)

Langfristede hensættelser

2.13

2.13

(1 079)

(989)

Langfristede finansielle forpligtelser

2.14

2.14

(1 574)

(1 862)

Anden langfristet gæld

2.15

2.15

(1 989)

(2 020)

(38 122)

(38 122)

(37 071)

(37 071)

LØBENDE GÆLD:

Kortfristede hensættelser

2.16

2.16

(369)

(379)

Kortfristede finansielle forpligtelser

2.17

2.17

(135)

(20)

Gældsposter

2.18

2.18

(95 380)

(94 080)

(95 884)

(95 884)

(94 479)

(94 479)

Passiver i alt

Passiver i alt

(134 006)

(134 006)

(131 550)

(131 550)

NETTOAKTIVER:

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

Reserver

2.19

2.19

2 806

2 855

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne

2.20

2.20

Ydelser til medarbejdere (1)

Ydelser til medarbejdere (1

(33 480)

(33 480)

(32 200)

(32 200)

Andre beløb (2)

Andre beløb (2

(27 946)

(27 946)

(34 873)

(34 873)

NETTOAKTIVER

NETTOAKTIVER

(58 620)

(58 620)

(64 218)

(64 218)

B.   RESULTATOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2007 | 2006 |
| DRIFTSINDTÆGTER |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 3.1 | 112 084 | 105 118 |
| Andre driftsindtægter | 3.2 | 9 080 | 8 368 |
| | | 121 164 | 113 486 |
| DRIFTSUDGIFTER |
| Administrationsomkostninger | 3.3 | (7 120) | (6 619) |
| Driftsudgifter | 3.4 | (104 682) | (106 803) |
| | | (111 802) | (113 422) |
| OVERSKUD PÅ DRIFTEN | | 9 362 | 64 |
| Finansielle indtægter | 3.5 | 674 | 621 |
| Finansielle udgifter | 3.6 | (354) | (331) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | 2.12 | (2 207) | 108 |
| Andel af nettooverskud (-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures | 3.7 | (13) | (265) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | | 7 462 | 197 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2007

2006

DRIFTSINDTÆGTER

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

3.1

3.1

112 084

105 118

Andre driftsindtægter

3.2

3.2

9 080

8 368

121 164

121 164

113 486

113 486

DRIFTSUDGIFTER

Administrationsomkostninger

3.3

3.3

(7 120)

(6 619)

Driftsudgifter

3.4

3.4

(104 682)

(106 803)

(111 802)

(111 802)

(113 422)

(113 422)

OVERSKUD PÅ DRIFTEN

OVERSKUD PÅ DRIFTEN

9 362

9 362

64

64

Finansielle indtægter

3.5

3.5

674

621

Finansielle udgifter

3.6

3.6

(354)

(331)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(2 207)

108

Andel af nettooverskud (-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures

3.7

3.7

(13)

(265)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

7 462

7 462

197

197

C.   PENGESTRØMSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2007 | 2006 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | 7 462 | 197 |
| Pengestrømme fra driften | 4.2 | | |
| Nedskrivning | | 11 | 11 |
| Afskrivning | | 329 | 306 |
| (Tilbageførsel af) tab på investeringer | | (3) | (3) |
| (Stigning)/fald i lån | | 217 | 374 |
| (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | | 8 410 | 307 |
| (Stigning)/fald i langfristede fordringer | | 201 | (84) |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | | 27 | 11 |
| (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | | (12 528) | (1 422) |
| (Stigning)/fald i kortfristede fordringer | | (2 255) | (2 558) |
| Stigning/(fald) i langfristede hensættelser | | 90 | (108) |
| Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser | | (288) | (58) |
| Stigning/(fald) i anden langfristet gæld | | (31) | 167 |
| Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser | | (10) | 104 |
| Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser | | 115 | (2) |
| Stigning/(fald) i diverse kreditorer | | 1 300 | 11 552 |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | | (1 848) | (2 410) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | | (15) | 140 |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | | 1 280 | (956) |
| Pengestrømme fra investeringsaktiviteter | 4.3 | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr | | (284) | (772) |
| (Stigning)/fald i langsigtede investeringer | | (5) | (156) |
| (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer | | 6 | 14 |
| NETTOPENGESTRØM | | 2 181 | 4 654 |
| NETTOSTIGNING I KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER (3) | | 2 181 | 4 654 |
| KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (3) | 2.11 | 16 824 | 12 170 |
| KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS UDGANG
   (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2007

2006

Regnskabsårets økonomiske resultat

7 462

197

Pengestrømme fra driften

Pengestrømme fra driften

4.2

4.2

Nedskrivning

11

11

Afskrivning

329

306

(Tilbageførsel af) tab på investeringer

(3)

(3)

(Stigning)/fald i lån

217

374

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering

8 410

307

(Stigning)/fald i langfristede fordringer

201

(84)

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

27

11

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering

(12 528)

(1 422)

(Stigning)/fald i kortfristede fordringer

(2 255)

(2 558)

Stigning/(fald) i langfristede hensættelser

90

(108)

Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser

(288)

(58)

Stigning/(fald) i anden langfristet gæld

(31)

167

Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser

(10)

104

Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser

115

(2)

Stigning/(fald) i diverse kreditorer

1 300

11 552

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(1 848)

(2 410)

Andre ikke-likvide bevægelser

(15)

140

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

1 280

(956)

Pengestrømme fra investeringsaktiviteter

Pengestrømme fra investeringsaktiviteter

4.3

4.3

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr

(284)

(772)

(Stigning)/fald i langsigtede investeringer

(5)

(156)

(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer

6

14

NETTOPENGESTRØM

NETTOPENGESTRØM

2 181

2 181

4 654

4 654

NETTOSTIGNING I KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER (3)

3

2 181

4 654

KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (3)

3

2.11

2.11

16 824

12 170

KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS UDGANG
   (3)

KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS UDGANG

3

2.11

2.11

19 005

16 824

D.   BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/(underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2005 | 81 | 2 727 | (57 141) | (7 812) | (62 145) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 22 | (22) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (77) | | | | (77) |
| Andet | | 72 | 145 | | 217 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2005 | | 30 | (7 842) | 7 812 | 0 |
| Budgetresultat for 2005 krediteret medlemsstaterne | | | (2 410) | | (2 410) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 197 | 197 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | (135) | 135 | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 3 | | (26) | | (23) |
| Andet | | 60 | (53) | | 7 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2006 | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Budgetresultat for 2006 krediteret medlemsstaterne | | | (1 848) | | (1 848) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 7 462 | 7 462 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |

(mio. EUR)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/(underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2005

81

81

2 727

2 727

(57 141)

(57 141)

(7 812)

(7 812)

(62 145)

(62 145)

Bevægelser i Garantifondens reserve

22

(22)

0

Bevægelser i dagsværdien

(77)

(77)

Andet

72

145

217

Tildeling af det økonomiske resultat for 2005

30

(7 842)

7 812

0

Budgetresultat for 2005 krediteret medlemsstaterne

(2 410)

(2 410)

Regnskabsårets økonomiske resultat

197

197

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Bevægelser i Garantifondens reserve

(135)

135

0

Bevægelser i dagsværdien

3

(26)

(23)

Andet

60

(53)

7

Tildeling af det økonomiske resultat for 2006

23

174

(197)

0

Budgetresultat for 2006 krediteret medlemsstaterne

(1 848)

(1 848)

Regnskabsårets økonomiske resultat

7 462

7 462

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

E.   BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forpligtelser uden for balancen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oplysninger i regnskaber om afhængige parter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Begivenheder efter balancedagen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

1.   VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1.   LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1, senest ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 (EUT L 390 af 30.12.2006)) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning, senest ændret den 28. marts 2007.

I medfør af finansforordningens artikel 133 vedtager Kommissionens regnskabsfører de regnskabsregler og -metoder, som skal anvendes af alle EU's institutioner og organer. Regnskabsføreren vedtog således de nuværende regnskabsregler for Fællesskaberne den 28. december 2004. Denne nye regnskabspraksis er baseret på periodisering og tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) eller IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards, der er udarbejdet af henholdsvis bestyrelsen for International Public Sector Accounting Standard (IPSASB) og bestyrelsen for International Accounting Standard (IASB). Disse regler er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra en rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, der gav faglig vejledning. Regnskabsreglerne revideres med jævne mellemrum og opdateres, når det er nødvendigt.

Reglerne for værdiansættelse og regnskabsførelse, som de er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, finder anvendelse på alle EU-institutioner og organer, der omfattes af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes.

Kommissionens regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige konsoliderede regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten senest den 31. marts det følgende år. Kommissionen skal senest den 31. juli godkende det endelige konsoliderede regnskab, som derefter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 15. november sammen med Revisionsrettens revisionserklæring. Både de foreløbige og endelige årsregnskaber præsenteres således: Bind I indeholder det konsoliderede regnskab, og bind II Kommissionens regnskab.

Den Europæiske Unions Tidende

1.2.   REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som De Europæiske Fællesskaber er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed over for de ressourcer, det har fået betroet.

Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante oplysninger om arten og rækkevidden af en EU-institutions eller et agenturs aktiviteter og forklare, hvorledes de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om dens/dets transaktioner. Men det skal gøres på en klar og forståelig måde, der tillader sammenligning mellem de forskellige regnskabsår. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument.

EU-institutionernes og -agenturernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer. Det gældende princip for dette regnskab er et ændret kasseregnskabsprincip. Det almindelige regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, da det viser alle udgifter og indtægter i regnskabsåret på grundlag af regler for periodiseret regnskaber og er beregnet til at vise den finansielle stilling i form af en balance pr. 31. december.

Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

| — | going concern |
| --- | --- |

—

going concern

| — | forsigtighed |
| --- | --- |

—

forsigtighed

| — | kontinuitet i regnskabsmetoderne |
| --- | --- |

—

kontinuitet i regnskabsmetoderne

| — | anvendelse af sammenlignelige oplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af sammenlignelige oplysninger

| — | væsentlighed |
| --- | --- |

—

væsentlighed

| — | bruttoprincippet |
| --- | --- |

—

bruttoprincippet

| — | indhold frem for formalia |
| --- | --- |

—

indhold frem for formalia

| — | periodisering. |
| --- | --- |

—

periodisering.

1.3.   KONSOLIDERING

Konsolideringen af De Europæiske Fællesskaber omfatter 36 kontrollerede enheder, et associeret selskab og tre joint ventures. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning E.10. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med to agenturer og to joint ventures i forhold til 2006. Virkningen af denne forøgelse på det konsoliderede regnskab var ikke materiel.

E.10

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder er enheder, hvori De Europæiske Fællesskaber har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. Den mest almindelige kontrolindikator, flertal af stemmerettigheder, gælder i de fleste tilfælde ikke for De Europæiske Fællesskaber, da der normalt ikke er nogen kapitalforbindelser mellem enhederne.

De EU-institutioner, der er omfattet af konsolideringen, er oprettet på grundlag af en oprettelsestraktat. Disse institutioner udgør grundlaget for den organisatoriske struktur i De Europæiske Fællesskaber og bidrager uomtvisteligt til opfyldelsen af De Europæiske Fællesskabers målsætninger. De kan derfor anses som fuldt undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol.

Ud fra samme synsvinkel betragtes de fællesskabsorganer og gennemførelsesorganer, der er oprettet ved en afledt retsakt, som værende undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det skal bemærkes, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) og EF-Sortsmyndigheden (Angers) ikke modtager støtte over EU's almindelige budget. Anvendelsesområdet for konsolideringen omfatter også to agenturer under EU's tredje søjle, der modtager støtte over EU's almindelige budget (se også afdeling E.10). Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF) betragtes desuden som en kontrolleret enhed.

E.10

De kontrollerede enheder konsolideres ved hjælp af den fulde konsolideringsmetode. Alle transaktioner og saldi mellem De Europæiske Fællesskabers kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Associerede selskaber

Associerede selskaber er enheder, som De Europæiske Fællesskaber har betydelig indflydelse på, men ikke kontrol over, idet aktieandelen generelt svarer til 20-50 % af stemmerettighederne. Investeringer i associerede selskaber bogføres ved hjælp af equitymetoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af de associerede selskabers over- eller underskud efter købet opføres i resultatopgørelsen, og deres andel af bevægelserne i reserverne efter købet opføres under reserverne. De akkumulerede bevægelser efter købet justeres i forhold til den regnskabsmæssige værdi af investeringen. Modtagne udlodningsbeløb fra et associeret selskab nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres associerede selskaber er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for de associerede selskaber kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equitymetoden ikke foretaget nogen justering af de associerede selskabers årsregnskab.

I tilfælde, hvor De Europæiske Fællesskaber har en andel på 20 % eller mere af en risikokapitalfond, har Fællesskaberne ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (available for sale), hvorfor equitymetoden ikke anvendes.

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori De Europæiske Fællesskaber og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive og kontrollere en økonomisk aktivitet. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af kontrollen med en økonomisk aktivitet. Investeringer i enheder, der kontrolleres i fællesskab, bogføres efter equitymetoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserven opføres i reserven. De akkumulerede bevægelser justeres i forhold til andelens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equitymetoden ikke foretaget nogen justering af årsregnskaberne for joint ventures.

Ikke-konsoliderede enheder

De midler, der forvaltes af Fællesskaberne på vegne af den fælles sygeforsikringsordning for personale i De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Udviklingsfond, kontrolleres ikke af De Europæiske Fællesskaber og er således ikke omfattet af det konsoliderede regnskab. Pr. 31. december 2007 var disse to fondes samlede aktiver henholdsvis 287 mio. EUR og 1 350 mio. EUR — jf. bemærkning E.11.

E.11

1.4.   GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

1.4.1.   Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er De Europæiske Fællesskabers funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen.

Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

| Valuta | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CYP | 0,5853 | 0,5782 |
| CZK | 26,6280 | 27,4850 |
| DKK | 7,4583 | 7,4560 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,73335 | 0,6715 |
| HUF | 253,7300 | 251,7700 |
| LVL | 0,6964 | 0,6972 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| MTL | 0,4293 | 0,4293 |
| PLN | 3,5935 | 3,8310 |
| RON | 3,6077 | 3,3835 |
| SKK | 33,5830 | 34,4350 |
| SEK | 9,4415 | 9,0404 |
| JPY | 164,9300 | 156,9300 |
| USD | 1,4721 | 1,3170 |

Valuta

31.12.2007

31.12.2006

BGN

1,9558

1,9558

CYP

0,5853

0,5782

CZK

26,6280

27,4850

DKK

7,4583

7,4560

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,73335

0,6715

HUF

253,7300

251,7700

LVL

0,6964

0,6972

LTL

3,4528

3,4528

MTL

0,4293

0,4293

PLN

3,5935

3,8310

RON

3,6077

3,3835

SKK

33,5830

34,4350

SEK

9,4415

9,0404

JPY

164,9300

156,9300

USD

1,4721

1,3170

For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder:

| — | Bygninger, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og |
| --- | --- |

—

Bygninger, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og

| — | forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges. |
| --- | --- |

—

forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges.

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven.

1.4.2.   Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr. De endelige resultater kan afvige fra disse skøn. Ændringer i skøn indføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen.

1.5.   BALANCE

1.5.1.   Immaterielle aktiver

Softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (fire år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres på nuværende tidspunkt som udgifter i resultatopgørelsen.

Udgifter forbundet med udvikling og vedligeholdelse af software opføres som påløbne udgifter i lighed med videnskabelig forskning og udviklingsomkostninger.

1.5.2.   Bygninger, installationer og udstyr

Alle bygninger og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnes som et selvstændigt aktiv, alt efter hvad der er relevant, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf vil tilfalde De Europæiske Fællesskaber, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er påløbet. Da De Europæiske Fællesskaber ikke låner penge til at finansiere erhvervelse af bygninger, installationer og udstyr, er der ingen låneomkostninger forbundet med sådanne køb.

Jord og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser

| Type af aktiv | Lineære afskrivningssatser |
| --- | --- |
| Ejendomme | 4 % |
| Installationer, maskiner og udstyr | 10 % til 25 % |
| Inventar | 10 % til 25 % |
| Inventar og tilbehør | 10 % til 33 % |
| Transportmateriel | 25 % |
| Hardware | 25 % |
| Andre materielle aktiver | 10 % til 33 % |

Type af aktiv

Lineære afskrivningssatser

Ejendomme

4 %

Installationer, maskiner og udstyr

10 % til 25 %

Inventar

10 % til 25 %

Inventar og tilbehør

10 % til 33 %

Transportmateriel

25 %

Hardware

25 %

Andre materielle aktiver

10 % til 33 %

Gevinst og tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor De Europæiske Fællesskaber bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv eller nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3.   Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af værdiforringelse opføres til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle anlægsaktivers samt bygningers, installationers og udstyrs restværdi og levetid vurderes årligt og korrigeres om nødvendigt ved hver balancedag. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb.

1.5.4.   Investeringer

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures regnskabsføres efter equitymetoden.

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje, og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven.

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, og da der ikke er nogen pålidelig værdiansættelsesteknik, værdiansættes de på en linje for linje-basis til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den af fondens forvalter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. Investeringer i risikokapitalfonde med mindre end to års varighed pr. balancedagen værdiansættes efter de samme principper med undtagelse af urealiserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet tabene ikke medregnes pga. den underliggende porteføljes tidlige stadium.

Med denne metode opnås dagsværdien af investeringer i risikokapitalfonde ved hjælp af begrebet samlede nettoværdier, hvor det indirekte antages, at hvis fondens nettoværdier opfylder IAS 39-standarden, vil det også være tilfældet for fondens samlede nettoværdier.

I henhold til denne metode klassificeres fondene i tre kategorier:

| — | Kategori I — fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori I — fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39.

| — | Kategori II — fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA-retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden. |
| --- | --- |

—

Kategori II — fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA-retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden.

| — | Kategori III — fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39. |
| --- | --- |

—

Kategori III — fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39.

For kategori I og II indregnes urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

Dagsværdien for de samlede nettoværdier bestemmes enten ved at anvende De Europæiske Fællesskabers procentvise ejerandel i fondene på nettoværdien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, så vidt den forefindes, ud fra den præcise aktieværdi pr. samme dato oplyst af fondens forvalter.

Investeringer i kategori III værdiansættes til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse (på nuværende tidspunkt er der dog ingen investeringer af denne type).

Finansielle instrumenter

Tarifering

De Europæiske Fællesskaber rubricerer deres investeringer i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af investeringerne bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i)   Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Denne kategori har to underkategorier: finansielle aktiver i handelsbeholdningen og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet ved påbegyndelse. Et finansielt aktiv klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis De Europæiske Fællesskaber betegner det således. Afledte aktiver rubriceres også i handelsbeholdningen, medmindre de kan indgå som regnskabsmæssig sikring. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii)   Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når Fællesskaberne tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen.

iii)   Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som De Europæiske Fællesskaber agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår har De Europæiske Fællesskaber ikke haft investeringer, der hører til denne kategori.

iv)   Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De er inkluderet i de langfristede aktiver, medmindre Fællesskaberne har til hensigt at afsætte investeringen inden for 12 måneder fra balancedagen.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold til udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor De Europæiske Fællesskaber forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån bogføres, når lånerne får et kontant beløb. Investeringer indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

For personalelån bevilget af EKSF under afvikling anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsværdi ved påbegyndelse uanset eventuelle præferencerentesatser.

Finansielle instrumenter slettes fra regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og De Europæiske Fællesskaber har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende målinger

AFS-aktiver og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af de finansielle aktiver, der er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet, medregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Ændringer i dagsværdien af monetære finansielle aktiver i fremmed valuta, som er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, opføres i resultatopgørelsen. Ændringer i dagsværdien for ikke monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, opføres i dagsværdireserven. Når finansielle aktiver, der er klassificeret som aktiver, der besiddes med handel for øje, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev opført i dagsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen.

Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, opføres i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogføres fra det tidspunkt, hvor De Europæiske Fællesskaber har ret til at modtage betaling.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter De Europæiske Fællesskaber dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Lån og tilgodehavender og HTM-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Værdiforringelse af finansielle aktiver

De Europæiske Fællesskaber vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende værdiforringet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og denne eller disse tabsgivende begivenheder har indflydelse på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, som kan værdiansættes pålideligt.

i)   Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller HTM-investeringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles den beløbsmæssige størrelse af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (med fradrag af fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opføres i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en HTM-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten.

Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig.

Hvis den beløbsmæssige størrelse af værdiforringelsestabet i et efterfølgende regnskabsår formindskes, og denne nedsættelse objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen blev bogført, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

ii)   Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For aktier, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller længerevarende fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og bogført i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er bogført, tilbageføres afskrivningstabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.5.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Den reducerede salgsværdi er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger.

Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen eller de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som De Europæiske Fællesskaber skulle afholde, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.6.   Forfinansieringsbeløb

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet betales tilbage eller anvendes til det pågældende formål inden for den periode, der er fastsat i aftalen. Hvis modtageren ikke får udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet tilbagebetales til De Europæiske Fællesskaber. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger godkendes, og beløb tilbagebetales.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen. Garantier knyttet til forfinansieringsbeløb opføres som eventualaktiver uden for balancen.

1.5.7.   Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at De Europæiske Fællesskaber ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. Der bogføres også en almindelig nedskrivning på 20 % om året for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet.

Se også nedenstående bemærkning 1.5.13 om behandlingen af periodiserede indtægter, der bogføres pr. ultimo året.

1.5.13

1.5.8.   Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Likvide midler defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre samt bankovertræk. Bankovertræk er på balancen omfattet af finansielle forpligtelser under kortfristede forpligtelser.

1.5.9.   Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

De Europæiske Fællesskaber forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger. En ydelsesbaseret pensionsordning er en ordning, hvor det generelt defineres, hvilken pension en ansat vil modtage, når vedkommende går på pension, og den afhænger af en eller flere faktorer som alder, anciennitet og godtgørelse. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret.

Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede pensionsordninger, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen med fradrag af dagsværdien for pensionsaktiverne. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af uafhængige aktuarer ved hjælp af den metode, der kaldes projected unit credit-metoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for højkvalitetserhvervsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger opføres umiddelbart i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes umiddelbart i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter pensionering

De Europæiske Fællesskaber godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, den fælles sygeforsikringsordning, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet.

De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse mv.), opføres som »Ydelser efter medarbejdernes fratræden«. I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Det passiv, som opføres i balancen, fastlægges på samme grundlag som passivet for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.10.   Hensættelser

Hensættelser posteres, når De Europæiske Fællesskaber som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og når det er overvejende sandsynligt, at udgående ressourcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og når beløbet herfor kan skønnes pålideligt. Hensættelser opføres ikke under fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

Når virkningen af den tidsmæssige værdi af penge er væsentlig, er størrelsen af hensættelsen nutidsværdien af de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne forpligtelsen. Den anvendte diskontosats er en sats, der afspejler markedets aktuelle vurdering af tidsværdien af penge og de risici, der specifikt er forbundet med forpligtelsen, men ikke de risici, for hvilke skønnene over fremtidige pengestrømme er blevet justeret.

1.5.11.   Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser omfatter lånoptagelser og forpligtelser i handelsbeholdningen. Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. De opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, efterfølgende regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien opføres i resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode. De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Forpligtelserne i handelsbeholdningen omfatter afledte instrumenter, der ikke kan regnes som regnskabsmæssig sikring, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som aktiver i handelsbeholdningen, jf. bemærkning 1.5.4.

1.5.4

1.5.12.   Gæld

En betydelig del af De Europæiske Fællesskabers gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er de ubetalte udgiftsgodtgørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering fra Fællesskaberne. De opføres som gæld på det krævede beløb, når godtgørelseskravet er modtaget, verificeret og godkendt som støtteberettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber.

1.5.13.   Periodeafgrænsningsposter

Et kritisk element i forbindelse med periodiseringsmetoden er at sikre, at transaktionerne bogføres i de regnskabsår, de vedrører — den såkaldte cut-off-procedure. Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskaberne (skyldige omkostninger). Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængig af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Omvendt opføres visse betalinger i regnskabet for indeværende år, selvom de vedrører en efterfølgende periode (udskudte omkostninger), og disse må identificeres og bogføres i regnskaberne for de(n) efterfølgende periode(r).

I henhold til De Europæiske Fællesskabers regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden opføres påløbne udgifter på grundlag af det skønnede beløb for forpligtelsen til overførsel for perioden. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter regnskabsføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, og Kommissionen har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en modtagen indtægt opføres i regnskabet pr. ultimo året.

Hvis der desuden er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten pr. ultimo året blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6.   RESULTATOPGØRELSE

1.6.1.   Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af Fællesskabernes indtægter og omfatter hovedsagligt direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan De Europæiske Fællesskaber også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når De Europæiske Fællesskaber indkræver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til deres »indkaldte beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de ændres i henhold til indtrufne forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringerne indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til De Europæiske Fællesskaber, og de opføres som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, posteres under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover bogføres en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Fællesskaberne har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om foretagendets solvens, bogføres der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

| — | at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt |
| --- | --- |

—

at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt

| — | eller ikke at acceptere beslutningen og klage til De Europæiske Fællesskabers Domstol. |
| --- | --- |

—

eller ikke at acceptere beslutningen og klage til De Europæiske Fællesskabers Domstol.

Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (EF-traktatens artikel 242). Debitor har to muligheder, idet han enten indbetaler bøden foreløbigt eller stiller en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, posteres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over Fællesskabernes beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring, og garantien posteres under eventualaktiver.

Hvis det forekommer sandsynligt, at Førsteinstansretten ikke træffer afgørelse til fordel for Fællesskaberne, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Fællesskaberne modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Inddrevne udgifter

For så vidt angår aktioner, der giver anledning til, at den endelige støttemodtager, et tredjeland eller en medlemsstat skal foretage en tilbagebetaling af udgifter, der tidligere blev betalt over EU's budget, udstedes og bogføres der indtægtsordrer som følger:

| — | inddrevne udgifter: For denne type inddrevne udgifter kræves det i henhold til regnskabsreglerne, at hvis indtægtsordren udstedes samme år som den oprindelige betaling, bør det resultere i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende mindskelse af udgifterne i det år. Hvis indtægtsordren imidlertid udstedes i et andet år, resulterer det i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende postering i form af indtægt på resultatopgørelsen (under posten »inddrevne udgifter«) det pågældende år, eller |
| --- | --- |

—

inddrevne udgifter: For denne type inddrevne udgifter kræves det i henhold til regnskabsreglerne, at hvis indtægtsordren udstedes samme år som den oprindelige betaling, bør det resultere i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende mindskelse af udgifterne i det år. Hvis indtægtsordren imidlertid udstedes i et andet år, resulterer det i et tilgodehavende hos modtageren med en tilsvarende postering i form af indtægt på resultatopgørelsen (under posten »inddrevne udgifter«) det pågældende år, eller

| — | restitution af forfinansieringsmidler: I så tilfælde er beløbet medtaget under posten for forfinansiering. |
| --- | --- |

—

restitution af forfinansieringsmidler: I så tilfælde er beløbet medtaget under posten for forfinansiering.

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer opføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber.

Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse efter, hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter opføres i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Den effektive rentesats er den sats, der præcist diskonterer skønnede fremtidige kontante ud- eller indbetalinger ud fra det finansielle instruments forventede løbetid (eller, hvis det er hensigtsmæssigt, en kortere periode) til det finansielle aktivs eller den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige nettoværdi. Når den effektive rente beregnes, skønner De Europæiske Fællesskaber pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle de gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af finansielle aktiver er blevet nedskrevet som følge af et værdiforringelsestab, bogføres renteindtægterne, ved at rentesatsen, som anvendes til at diskontere fremtidige pengestrømme med, bruges til måling af værdiforringelsestabet.

Udbytte

Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt.

1.6.2.   Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris.

Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved De Europæiske Fællesskaber og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre forordninger), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt modtageren opfylder berettigelseskriterierne, og hvis beløbets størrelse med rimelighed kan anslås.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet.

1.7.   EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskaber, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv bliver synligt, når det er sandsynligt, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser.

Eventualaktiver vurderes ved hver balancedag for at sikre, at udviklingen heri fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er blevet så godt som sikkert, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser, og at aktivets værdi kan måles pålideligt, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer.

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskabers, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

En eventualforpligtelse fremgår af regnskabet, medmindre muligheden for en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser er ubetydelig. Selv om Fællesskaberne er udsat for visse risici som følge af deres daglige aktiviteter (f.eks. gennemførelse og håndhævelse af EU-retten og -normer), og nogle af disse risici i lighed med mange offentlige enheder er selvforsikret, posteres ingen eventualforpligtelser, før en specifik begivenhed er indtrådt, idet muligheden for en udgående strøm af ressourcer indtil da er ubetydelig.

Eventualforpligtelser vurderes ved hver balancedag for at bestemme, om en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser er blevet sandsynlig. Hvis det bliver sandsynligt, at det bliver nødvendigt med udbetaling af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser for en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor denne ændrede sandsynlighed indtræffer.

Forpligtelser til senere finansiering

En forpligtelse til kommende betalinger er en juridisk eller implicit forpligtelse, der normalt er kontraktfastsat, som De Europæiske Fællesskaber har indgået, og som kan kræve en fremtidig udgående strøm af ressourcer.

Garantier

Garantier er mulige aktiver eller forpligtelser, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien indtræffer eller ikke indtræffer. Garantier betragtes derfor som eventualaktiver eller eventualforpligtelser. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra kautionisten er opfyldt.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN LANGFRISTEDE AKTIVER

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1.   IMMATERIELLE AKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006 | 82 |
| Tilføjelser | 22 |
| Afhændelser | (2) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 13 |
| Andre ændringer | (10) |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007 | 105 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2006 | 45 |
| Afdragsbyrde for regnskabsåret | 11 |
| Afhændelser | (2) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 8 |
| Andre ændringer | (1) |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2007 | 61 |
| REGNSKABSMÆSSIG BRUTTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2007 | 44 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2006 | 37 |

(mio. EUR)

Beløb

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006

82

Tilføjelser

22

Afhændelser

(2)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

13

Andre ændringer

(10)

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2007

105

105

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2006

45

Afdragsbyrde for regnskabsåret

11

Afhændelser

(2)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

8

Andre ændringer

(1)

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2007

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2007

61

61

REGNSKABSMÆSSIG BRUTTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2007

REGNSKABSMÆSSIG BRUTTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2007

44

44

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2006

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2006

37

37

Ved immaterielle aktiver forstås ikke-monetære aktiver, som kan identificeres, og som er uden fysisk substans. For at blive medtaget som aktiver skal de være kontrolleret af enheden og skabe fremtidige økonomiske fordele for De Europæiske Fællesskaber. Beløbene vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2.   EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

2.2.1.   Grunde og bygninger

I nogle lande kan der ikke skelnes mellem jordens værdi og bygningens værdi, da begge blev købt som et hele. Værdien af jord, der ikke afskrives, vil ikke blive vurderet særskilt, medmindre det er nødvendigt, dvs. for efterfølgende udgifter såsom opførelse af nye bygninger eller delvist salg.

2.2.2.   Aktiver under opførelse

Den 1. februar 2007 underskrev Rådet kontrakten om køb af LEX-bygningen til en endelig pris på 260 mio. EUR. Den tilknyttede værdi pr. 31. december 2006, der er medtaget under denne post (224 mio. EUR), er i 2007 blevet overført til »Jord og bygninger«. I oktober 2004 indgik Europa-Parlamentet en finansiel leasingkontrakt med en købsoption på et bygningskompleks i Bruxelles, og opførelsen indledtes i løbet af 2004. I november 2004 blev der erlagt en første udbetaling på 40 mio. EUR. Indtil underskrivelsen af den foreløbige godkendelsesrapport har Europa-Parlamentet ret til at betale yderligere forskud, og pr. 31. december 2007 var der betalt 318 mio. EUR, hvilket afspejler det arbejde, der er udført indtil denne dato (pr. 31. december 2006 var der betalt 253 mio. EUR).

EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Grunde og bygninger | Installationer og udstyr | Inventar og køretøjer | Computer hardware | Andre materielle aktiver | Finansiel leasing | Anlægsaktiver under opførelse | I alt |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006 | 3 580 | 331 | 181 | 427 | 110 | 1 926 | 483 | 7 038 |
| Tilføjelser | 54 | 34 | 10 | 64 | 15 | 16 | 76 | 269 |
| Afhændelser | (2) | (8) | (6) | (38) | (10) | 0 | (1) | (65) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 227 | (10) | 3 | (9) | 3 | 0 | (227) | (13) |
| Andre ændringer | 1 | 3 | 6 | 2 | (3) | 1 | 1 | 11 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2007 | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2006 | 1 354 | 265 | 130 | 314 | 77 | 312 | | 2 452 |
| Afskrivningsbyrde for regnskabsåret | 154 | 28 | 14 | 61 | 9 | 63 | | 329 |
| Afhændelser | (2) | (8) | (5) | (36) | (9) | 0 | | (60) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | | (7) | 2 | (7) | 4 | 0 | | (8) |
| Andre ændringer | | 3 | 1 | 1 | 0 | (1) | | 4 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR.
  31. DECEMBER 2007 | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr.
  31. december 2006 | 2 226 | 66 | 51 | 113 | 33 | 1 614 | 483 | 4 586 |

(mio. EUR)

Grunde og bygninger

Installationer og udstyr

Inventar og køretøjer

Computer hardware

Andre materielle aktiver

Finansiel leasing

Anlægsaktiver under opførelse

I alt

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006

3 580

331

181

427

110

1 926

483

7 038

Tilføjelser

54

34

10

64

15

16

76

269

Afhændelser

(2)

(8)

(6)

(38)

(10)

0

(1)

(65)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

227

(10)

3

(9)

3

0

(227)

(13)

Andre ændringer

1

3

6

2

(3)

1

1

11

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2007

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31 december 2007

3 860

3 860

350

350

194

194

446

446

115

115

1 943

1 943

332

332

7 240

7 240

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2006

1 354

265

130

314

77

312

2 452

Afskrivningsbyrde for regnskabsåret

154

28

14

61

9

63

329

Afhændelser

(2)

(8)

(5)

(36)

(9)

0

(60)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

(7)

2

(7)

4

0

(8)

Andre ændringer

3

1

1

0

(1)

4

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2007

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2007

1 506

1 506

281

281

142

142

333

333

81

81

374

374

2 717

2 717

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR.

31. DECEMBER 2007

2 354

69

52

113

34

1 569

332

4 523

Regnskabsmæssig nettoværdi pr.

31. december 2006

2 226

66

51

113

33

1 614

483

4 586

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancens passivside (se også bemærkning E.2.15 og E.2.18.1). En analyse heraf giver følgende resultat:

E.2.15

E.2.18.1

FINANSIEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Akkumulerede udgifter (A) | Beløb, der skal betales i fremtiden | Samlet værdi | Efterfølgende udgifter på aktiver | Værdi af aktiver | Afskriv-ning | Regnskabs-mæssig nettoværdi |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Passiver i alt (B) | A + B | (C) | A+ B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Grunde og bygninger | 328 | 28 | 159 | 1 349 | 1 536 | 1 864 | 61 | 1 925 | (372) | 1 553 |
| Andre materielle aktiver | 3 | 4 | 11 | 0 | 15 | 18 | 0 | 18 | (2) | 16 |
| I alt pr. 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |
| I alt pr. 31.12.2006 | 304 | 28 | 143 | 1 391 | 1 562 | 1 866 | 60 | 1 926 | (312) | 1 614 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Akkumulerede udgifter (A)

Beløb, der skal betales i fremtiden

Samlet værdi

Efterfølgende udgifter på aktiver

Værdi af aktiver

Afskriv-ning

Regnskabs-mæssig nettoværdi

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Passiver i alt (B)

A + B

(C)

A+ B + C

(E)

= A + B + C + E

Grunde og bygninger

328

28

159

1 349

1 536

1 864

61

1 925

(372)

1 553

Andre materielle aktiver

3

4

11

0

15

18

0

18

(2)

16

I alt pr. 31.12.2007

I alt pr. 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

I alt pr. 31.12.2006

I alt pr. 31.12.2006

304

304

28

28

143

143

1 391

1 391

1 562

1 562

1 866

1 866

60

60

1 926

1 926

(312)

(312)

1 614

1 614

2.3.   LANGSIGTEDE INVESTERINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Investering i associerede selskaber | 2.3.1 | 246 | 208 |
| Andele i joint ventures | 2.3.2 | 32 | 62 |
| Garantifond | 2.3.3 | 1 149 | 1 371 |
| AFS-aktiver | 2.3.4 | 533 | 495 |
| Aktiver i handelsbeholdningen | 2.3.4 | 13 | 21 |
| Investeringer i alt | | 1 973 | 2 157 |

(mio. EUR)

Bemærkning

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Investering i associerede selskaber

2.3.1

2.3.1

246

208

Andele i joint ventures

2.3.2

2.3.2

32

62

Garantifond

2.3.3

2.3.3

1 149

1 371

AFS-aktiver

2.3.4

2.3.4

533

495

Aktiver i handelsbeholdningen

2.3.4

2.3.4

13

21

Investeringer i alt

Investeringer i alt

1 973

1 973

2 157

2 157

Denne post omfatter investeringer, der skal sikre varige forbindelser, og som skal støtte De Europæiske Fællesskabers aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver.

2.3.1.   Investering i associerede selskaber: EIF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb pr. 31 december 2006 | 208 |
| Anskaffelser | 31 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 13 |
| Andre kapitalbevægelser (udbytte) | (6) |
| Beløb pr. 31. december 2007 | 246 |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb pr. 31 december 2006

Beløb pr. 31 december 2006

208

208

Anskaffelser

31

Andel af nettooverskud/(underskud)

13

Andre kapitalbevægelser (udbytte)

(6)

Beløb pr. 31. december 2007

Beløb pr. 31. december 2007

246

246

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikokapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. I henhold til Rådets afgørelse af 6. juni 1994 deltager De Europæiske Fællesskaber, der repræsenteres af Kommissionen, i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. EUR — 600 andele svarende til 30 % af EIF's kapital. Pr. 31. december 2006 havde Kommissionen betalt al den kapital, der var krævet indbetalt, hvilket beløb sig til 20 % af den samlede kapital, mens andelen af kapital, der ikke var krævet indbetalt (80 %) beløb sig til 480 mio. EUR.

Ved Rådets afgørelse 2007/247/EF af 19. april 2007 blev der truffet beslutning om Fællesskabernes deltagelse i kapitalforhøjelsen i EIF. Som følge af denne afgørelse tegnede Kommissionen sig for 91 aktier ud af det samlede antal udstedte aktier på 770. Fællesskaberne tegnede aktier for et samlet nominelt beløb på 91 mio. EUR, hvor 20 % af det nominelle beløb (18 mio. EUR) og en samlet overkurs ved emission på 12 mio. EUR blev betalt. Overkursen ved emission fastsættes ved at fastslå den nye aktiepris på grundlag af nettoværdien pr. aktie pr. 31. december 2006. Pr. 31. december 2007 havde Kommissionen tegnet aktier for et samlet beløb på 691 mio. EUR (ud af 2 770 mio. EUR) af EIF's aktiekapital svarende til 24,95 % af EIF's kapital. Kommissionen har indbetalt 20 %, idet balancen, der svarer til 553 mio. EUR pr. 31. december 2007, ikke var krævet indbetalt.

I henhold til en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB), som blev undertegnet i 2005, har Kommissionen ret til at sælge sine aktier til EIB til hver en tid til den pris, der svarer til EIF-vurderingen, divideret med det samlede antal udstedte aktier. Værdien af putoptionen er tæt på nul, da den formel, der anvendes til at fastsætte andelenes salgspris, svarer til den, der anvendes til at fastsætte EIF's nettokapital.

Equitymetoden benyttes til at værdiansætte Fællesskabernes andel i EIF i overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler. Andelen anslås således til 24,95 % af EIF's nettoaktiver, som pr. 31. december 2007 udgjorde 246 mio. EUR (2006: 208 mio. EUR), hvoraf 13 mio. EUR vedrører resultatet for 2007. Et udbytte på 6 mio. EUR fra regnskabsåret 2006 blev modtaget i 2007.

2.3.2.   Kapitalandele i joint ventures

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Galileo | Sesar | Iter | I alt |
| Beløb pr. 31 december 2006 | 62 | 0 | 0 | 62 |
| Anskaffelser | 0 | 10 | 39 | 49 |
| Afhændelser og tilbagetrækninger | (53) | 0 | 0 | (53) |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | (9) | 0 | (17) | (26) |
| Beløb pr. 31. december 2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |

(mio. EUR)

Galileo

Sesar

Iter

I alt

Beløb pr. 31 december 2006

Beløb pr. 31 december 2006

62

62

0

0

0

0

62

62

Anskaffelser

0

10

39

49

Afhændelser og tilbagetrækninger

(53)

0

0

(53)

Andel af nettooverskud/(underskud)

(9)

0

(17)

(26)

Beløb pr. 31. december 2007

Beløb pr. 31. december 2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Galileo

For at gennemføre udviklingsfasen af Galileo-programmet blev der oprettet et fællesforetagende, som var omhandlet i traktatens artikel 171, ved Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 for en periode på fire år (2002 til 2006). Målet med denne retlige enhed er at samle administrationen og den finansielle kontrol med Galileo-programmet med henblik på udviklingen af programmet og i denne forbindelse at udnytte de midler, der er afsat hertil. De stiftende medlemmer var Det Europæiske Fællesskab repræsenteret af Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommissionen stillede gennem tilskud fra budgettet for transeuropæiske net (TEN) de ønskede midler til rådighed for fællesforetagendet Galileo og medfinansierer dermed aktiviteterne i udviklingsfasen.

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS, et fællesskabsagentur, der blev oprettet i 2004, overtog pr. 1. januar 2007 officielt ansvaret fra fællesforetagendet Galileo, da sidstnævnte blev afviklet. Selv om det oprindeligt var hensigten, at dette nye organ skulle forvalte det offentligt private partnerskab, efter at Rådet i november 2007 traf beslutning herom, finansieres Galileo-programmet nu over EU's budget. Ved udgangen af 2007 var ejerskabet af projektaktiverne fra ESA til Fællesskaberne ikke fuldt overført, selv om der var undertegnet aftaler mellem de berørte parter (fællesforetagendet Galileo, Den Europæiske Rumorganisation, GSA). Da der er nogen usikkerhed og forsinkelse i forbindelse med overførslen af aktiver, har Fællesskaberne for en sikkerheds skyld ikke opført programmets aktiver på sin balance. Når spørgsmålene i forbindelse med overførslen er løst, er det hensigten, at aktiverne vil blive opført.

Nettoaktiverne for fællesforetagendet Galileo under afvikling beløb sig ved årets udgang til 0 mio. EUR. Den regnskabsmæssige opgørelse vedrørende Galileo sker med anvendelse af equitymetoden. I 2007 var Kommissionens andel af fællesforetagendet på 9 mio. EUR. Værdien af investeringen pr. 31. december 2007 var 0 mio. EUR, nemlig investeringen på 585 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, dvs. 585 mio. EUR. 53 mio. EUR af den indbetalte kapital blev tilbagebetalt til De Europæiske Fællesskaber i 2007.

Sesar

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Fællesforetagendet Sesar blev oprettet fra dagen for offentliggørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende og ophører med at eksistere otte år efter Rådets godkendelse af masterplanen for europæisk lufttrafik.

Den Europæiske Unions Tidende

Sesar-fællesforetagendets stiftende medlemmer er:

| — | De Europæiske Fællesskaber repræsenteret ved Europa-Kommissionen, og |
| --- | --- |

—

De Europæiske Fællesskaber repræsenteret ved Europa-Kommissionen, og

| — | Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dets agentur. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), repræsenteret ved dets agentur.

Medlemmerne har stemmer i forhold til deres respektive bidrag. Begge stiftende medlemmer har samme budgetbidrag og har derfor samme antal stemmer, hvilket udelukker, at den ene part tager kontrollen.

Programmet blev iværksat ved udgangen af 2007, og pr. 31. december 2007 har Kommissionen foretaget en første investering på 10 mio. EUR. Da der ikke findes regnskaber for 2007, er investeringen målt til omkostningen.

Iter

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for Iter involverer De Europæiske Fællesskaber og andre investorer fra Kina, Indien, Rusland, Korea, Japan og USA. Iter blev oprettet med henblik på at:

| a) | opføre, drive, udnytte og deaktivere Iter-anlæggene i overensstemmelse med de tekniske mål og den overordnede konstruktion, der er fremlagt i slutrapporten fra den tekniske projektering af Iter |
| --- | --- |

a)

opføre, drive, udnytte og deaktivere Iter-anlæggene i overensstemmelse med de tekniske mål og den overordnede konstruktion, der er fremlagt i slutrapporten fra den tekniske projektering af Iter

| b) | tilskynde laboratorier, andre institutioner og personale, der deltager i medlemmernes programmer for fusionsenergiforskning og -udvikling, til at udnytte Iter-anlæggene |
| --- | --- |

b)

tilskynde laboratorier, andre institutioner og personale, der deltager i medlemmernes programmer for fusionsenergiforskning og -udvikling, til at udnytte Iter-anlæggene

| c) | fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi, og |
| --- | --- |

c)

fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi, og

| d) | påtage sig i overensstemmelse med denne aftale andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde aftalens formål. |
| --- | --- |

d)

påtage sig i overensstemmelse med denne aftale andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde aftalens formål.

Rådet er Iter-organisationens hovedorgan og er sammensat af repræsentanter for medlemmerne. Hvert medlem udpeger op til fire repræsentanter til rådet. De vigtigste strategiske beslutninger vil blive truffet med enstemmighed. Medlemmernes stemmevægt afspejler deres bidrag til Iter-organisationen. Fællesskaberne har direkte investeret 39 mio. EUR i Iter pr. 31. december 2007.

2.3.3.   Garantifond

GARANTIFONDENS NETTOAKTIVER (4)

4

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Kortsigtede investeringer: AFS-aktiver | 901 | 932 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 249 | 440 |
| Omsætningsaktiver | 1 150 | 1 372 |
| Kortfristet gæld | (1) | (1) |
| Nettoaktiver | 1 149 | 1 371 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Kortsigtede investeringer: AFS-aktiver

901

932

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

249

440

Omsætningsaktiver

Omsætningsaktiver

1 150

1 150

1 372

1 372

Kortfristet gæld

Kortfristet gæld

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 149

1 149

1 371

1 371

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af Fællesskaberne på grundlag af Rådets afgørelse, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU. Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres til en særlig konto i oversigten over indtægter i EU's almindelige budget.

De Europæiske Fællesskaber skal opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet.

Denne reserve på 1 118 mio. EUR svarer til målbeløbet på 9 % af udestående lån pr. 31. december 2007. Fondens nettoaktiver pr. 31. december 2007 beløb sig til 1 152 mio. EUR (før eliminering af gældsbeviser for makrofinansiel bistand). Differencen mellem nettoaktiverne og reserven svarer til det overskud, der skal tilbagebetales til budgettet, dvs. 34 mio. EUR.

Garantifonden ejer én floating rate-note udstedt af De Europæiske Fællesskaber (MFA) til en samlet sum af 3 mio. EUR, således at både aktiver (GF) og passiver (MFA) skal fjernes fra Fællesskabernes regnskab. Ændringer i dagsværdien af gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er medtaget i egenkapitalen med en samlet værdi af (19) mio. EUR i 2007 (2006: (32) mio. EUR).

Garantifondens finansielle risikostyringspolitik beskrives i afdeling E.7.

E.7

2.3.4.   Andre investeringer

2.3.4.1.   AFS-aktiver

Dette udgiftsområde omfatter investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

Langsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EBRD | RCO | ETF-iværksætterfaciliteten | EFSE | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2006 | 157 | 211 | 74 | 49 | 4 | 495 |
| Anskaffelser | 0 | 27 | 38 | 3 | 1 | 69 |
| Overdragelser og tilbagetrækninger | 0 | (16) | (13) | 0 | 0 | (29) |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | 0 | (2) | 12 | 3 | 0 | 13 |
| Værdiforringelsestab | 0 | (2) | (13) | 0 | 0 | (15) |
| Beløb pr. 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |

(mio. EUR)

EBRD

RCO

ETF-iværksætterfaciliteten

EFSE

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2006

157

211

74

49

4

495

Anskaffelser

0

27

38

3

1

69

Overdragelser og tilbagetrækninger

0

(16)

(13)

0

0

(29)

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

0

(2)

12

3

0

13

Værdiforringelsestab

0

(2)

(13)

0

0

(15)

Beløb pr. 31.12.2007

Beløb pr. 31.12.2007

157

157

218

218

98

98

55

55

5

5

533

533

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Kommissionen har tegnet aktier for 3 % af EBRD's samlede kapital på 20 mia. EUR. På balancedagen var det indkaldte beløb på 157 mio. EUR, hvoraf 154 mio. EUR var betalt. De udestående betalinger på den indkaldte kapital (3 mio. EUR) er opført som langfristede forpligtelser og bogført til amortiseret anskaffelsesværdi. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt, svarende til 443 mio. EUR, er opført som eventualforpligtelser uden for balancen. Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, der er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

Risikokapitaltransaktioner (RCO)

Risikokapitaltransaktioner er beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af equityinvesteringer. Nogle af disse finanskontrakter har karakter af lån; langt de fleste af dem har dog ikke de grundlæggende elementer for et lån (da der ikke er aftalt nogen fast afdragsplan eller rente for hovedstolen), og hele porteføljen behandles som indirekte equityinvesteringer. De står i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da der ikke noteres markedspriser på et aktivt marked, og deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt.

Andre investeringer

De vigtigste beløb vedrører programmet for vækst og beskæftigelse og MAP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde (98 mio. EUR). Inkluderet er også 55 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa, et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV). Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed via lokale finansieringsinstitutioner. Fællesskaberne har på nuværende tidspunkt 16 % af stemmerettighederne.

2.3.4.2.   Aktiver i handelsbeholdningen

EKSF under afvikling indgik en renteswapaftale og en aftale om kombination af både renteswap og cross-currency renteswaps. Dagsværdien af disse renteswaps blev opnået ved et skøn af de fastsatte nettopengestrømme ved hjælp af nulkuponswapsatser på balancedagen. Denne dagsværdi (inklusive vedhængende rente) af swappene med endeligt forfald over et år efter balancedagen er på 13 mio. EUR (2006: 21 mio. EUR).

2.4.   LÅN

Dette område omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling til De Europæiske Fællesskaber.

2.4.1.   Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Lån på særlige vilkår | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2006 | 161 | 39 | 200 |
| Tilbagebetalinger | (18) | (8) | (26) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 12 | 3 | 15 |
| I alt pr. 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |

(mio. EUR)

Lån på særlige vilkår

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2006

161

39

200

Tilbagebetalinger

(18)

(8)

(26)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

12

3

15

I alt pr. 31.12.2007

I alt pr. 31.12.2007

155

155

34

34

189

189

Lån på særlige vilkår

Lån på særlige vilkår er lån, der ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med ikke-medlemsstater. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 7,39 % og 12,36 %.

Boliglån ydet af EKSF under afvikling

Boliglån er lån, der ydes af EKSF under afvikling over egne midler i overensstemmelse med artikel 54 og 54, stk. 2, i EKSF-traktaten. Disse lån ydes til en fast rente af 1 % og betragtes derfor som lån til præferencesats. Den effektive rente på disse låner varierer mellem 2,806 % og 22,643 %.

2.4.2.   Lån ydet gennem lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratomlån | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2006 | 977 | 442 | 499 | 1 918 |
| Nye lån | 0 | 39 | 88 | 127 |
| Tilbagebetalinger | (183) | (1) | (71) | (255) |
| Kursforskelle | 0 | 0 | (34) | (34) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 1 | 2 | (4) | (1) |
| I alt pr. 31.12.2007 | 795 | 482 | 478 | 1 755 |
| Forfaldent beløb < 1 år | 63 | 0 | 75 | 138 |
| Forfaldent beløb > 1 år | 732 | 482 | 403 | 1 617 |

(mio. EUR)

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratomlån

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2006

977

442

499

1 918

Nye lån

0

39

88

127

Tilbagebetalinger

(183)

(1)

(71)

(255)

Kursforskelle

0

0

(34)

(34)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

1

2

(4)

(1)

I alt pr. 31.12.2007

795

482

478

1 755

Forfaldent beløb < 1 år

Forfaldent beløb < 1 år

63

63

0

0

75

75

138

138

Forfaldent beløb > 1 år

Forfaldent beløb > 1 år

732

732

482

482

403

403

1 617

1 617

MFA-lån

MFA er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem/langfristede lån eller støttebeløb eller en velegnet kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram.

På grundlag af en række væsentlighedsovervejelser anvendes den effektive rentemetode ikke separat på låntagning og långivning. Transaktionsomkostningerne er opført direkte i resultatopgørelsen.

Euratomlån

Euratom er en særskilt retlig enhed i Den Europæiske Union repræsenteret ved Europa-Kommissionen. Enhedens formål er at yde lån til medlemsstater og tredjelande som følger:

| — | Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg. |
| --- | --- |

—

Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg.

| — | Euratomlån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse. |
| --- | --- |

—

Euratomlån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse.

På grundlag af en række væsentlighedsovervejelser anvendes den effektive rentemetode ikke separat på låntagning og långivning. Transaktionsomkostningerne er opført direkte i resultatopgørelsen.

Lån fra EKSF under afvikling

Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten (såvel som to unoterede værdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som erstatning for en forpligtelse, der er misligholdt fra en debitors side. Disse værdipapirer vil forblive i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende lån. Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode.

De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lånoptagelser | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 3,82 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,446 % — 5,76 % | 3,372 % — 5,76 % |
| EKSF under afvikling | 4,375 % — 12,077 % (5) | 3,064 % — 12,077 % (5) |

Lånoptagelser

31.12.2007

31.12.2006

Makrofinansiel bistand (MFA)

3,82 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,446 % — 5,76 %

3,372 % — 5,76 %

EKSF under afvikling

4,375 % — 12,077 % (5)

5

3,064 % — 12,077 % (5)

5

2.5.   LANGSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber: |
| Direkte centraliseret forvaltning | 382 | 300 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 315 | 549 |
| Decentraliseret forvaltning | 31 | 50 |
| Andet | 11 | 21 |
| I alt | 739 | 920 |
| Forfinansiering af typen Tredjepart: |
| Direkte centraliseret forvaltning | 41 | 57 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 3 | 30 |
| Decentraliseret forvaltning | 33 | 224 |
| Delt forvaltning | 12 875 | 20 744 |
| Fælles forvaltning | 324 | 450 |
| I alt | 13 276 | 21 505 |
| Langsigtet forfinansiering i alt | 14 015 | 22 425 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber:

Direkte centraliseret forvaltning

382

300

Indirekte centraliseret forvaltning

315

549

Decentraliseret forvaltning

31

50

Andet

11

21

I alt

739

739

920

920

Forfinansiering af typen Tredjepart:

Direkte centraliseret forvaltning

41

57

Indirekte centraliseret forvaltning

3

30

Decentraliseret forvaltning

33

224

Delt forvaltning

12 875

20 744

Fælles forvaltning

324

450

I alt

13 276

13 276

21 505

21 505

Langsigtet forfinansiering i alt

Langsigtet forfinansiering i alt

14 015

14 015

22 425

22 425

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturfondsforanstaltninger. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Disse forfinansieringsbeløb vises som langfristede fordringer. Det betydelige fald i forfinansieringsbeløbet i forbindelse med delt forvaltning skyldes strukturfondene, hvor transaktionerne vedrørende programmerne for 2000-2006 nu er blevet omklassificeret under kortsigtet forfinansiering (se bemærkning E.2.9). Disse programmer omfatter nemlig foranstaltninger, der skal gennemføres frem til udgangen af 2008. De tilsvarende forfinansieringsbeløb vil derfor enten blive afregnet i løbet af 2008 eller som en del af regnskabsafslutningen ved årets udgang.

E.2.9

2.6.   LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Udestående fra medlemsstater | 93 | 272 |
| EKSF-personalelån | 15 | 17 |
| Andet | 13 | 34 |
| Garantier og sikkerhedsstillelser | 6 | 5 |
| I alt | 127 | 328 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Udestående fra medlemsstater

93

272

EKSF-personalelån

15

17

Andet

13

34

Garantier og sikkerhedsstillelser

6

5

I alt

I alt

127

127

328

328

Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder EKSF under afvikling. Det samlede bidrag beløber sig til 212 mio. EUR (inklusive Bulgarien og Rumænien) og skal betales i fire rater frem til 2012. Den nuværende nettoværdi af disse bidrag var på 144 mio. EUR ved udgangen af året (2006: 138 mio. EUR) og fordelt på langfristede fordringer, 93 mio. EUR (2006: 104 mio. EUR) og kortfristede fordringer, 51 mio. EUR (2006: 34 mio. EUR). Pr. 31. december 2006 var der også et udestående beløb fra medlemsstater, der vedrørte en beslutning fra Kommissionen fra 2005 om nedsættelse af bistanden fra EFRU til en enkelt medlemsstat. Det beløb er nu inkluderet som en kortfristet fordring, da det forfalder i 2008.

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7.   ÅRSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Videnskabeligt udstyr: |
| Videnskabeligt materiale | 9 | 11 |
| Fissilt materiale og tungt vand | 19 | 30 |
| Videnskabeligt materiale til videresalg | 45 | 60 |
| Vaccinationer | 8 | 7 |
| Produktionsmaterialer | 7 | 7 |
| Publikationer og varer til videresalg | 0 | 0 |
| I alt | 88 | 115 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Videnskabeligt udstyr:

Videnskabeligt materiale

9

11

Fissilt materiale og tungt vand

19

30

Videnskabeligt materiale til videresalg

45

60

Vaccinationer

8

7

Produktionsmaterialer

7

7

Publikationer og varer til videresalg

0

0

I alt

I alt

88

88

115

115

Lageret af publikationer, som indehaves/forvaltes af Publikationskontoret, opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi, hvilket er ca. nul. Derudover er distribuerede publikationer blevet helt afskrevet, da deres reducerede salgsværdi er nul. Disse nedskrivninger beløber sig til 18 mio. EUR og medfører en regnskabsmæssig værdi for publikationer, der er lig nul, jf. ovenfor.

2.8.   KORTSIGTEDE INVESTERINGER

Kortsigtede investeringer består af AFS-værdipapirer, som anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer.

2.8.1.   Kortsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EKSF under afvikling | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2006 | 1 401 | 25 | 1 426 |
| Anskaffelser | 593 | 0 | 593 |
| Afhændelser og tilbagetrækninger | (542) | (22) | (564) |
| Tilpasning til amortiseret anskaffelsespris | (18) | 0 | (18) |
| Ændring i regnskabsmæssig værdi | 3 | 0 | 3 |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | (20) | 0 | (20) |
| Beløb pr. 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |

(mio. EUR)

EKSF under afvikling

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2006

1 401

25

1 426

Anskaffelser

593

0

593

Afhændelser og tilbagetrækninger

(542)

(22)

(564)

Tilpasning til amortiseret anskaffelsespris

(18)

0

(18)

Ændring i regnskabsmæssig værdi

3

0

3

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

(20)

0

(20)

Beløb pr. 31.12.2007

Beløb pr. 31.12.2007

1 417

1 417

3

3

1 420

1 420

EKSF under afvikling

Alle investeringer er udtrykt i EUR og noteret på et aktivt marked. For nærmere oplysninger om investeringsporteføljen pr. udstedertype og kreditvurdering se afdeling E.7. Pr. 31. december 2007 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2008 sig til 146 mio. EUR (2006: 135 mio. EUR).

E.7

2.9.   KORTSIGTET FORFINANSIERING

Opdelingen af udestående beløb efter forvaltningstype afspejler de forfinansieringsbetalinger, der er foretaget siden 2005. De ikke-tildelte forfinansieringsbeløb er de tal, der oprindeligt var angivet på åbningsbalancen for 2005, og vises særskilt som en enkelt budgetpost, da der ikke foreligger nogen oplysninger om fordelingen efter forvaltningstype før 31. december 2004.

Skyldige omkostninger udgør de støtteberettigede udgifter, som blev skønnet til at skulle være afholdt af modtageren af de udestående forfinansieringsbeløb ved årets udgang, men som endnu ikke er angivet til Fællesskaberne. Disse beløb posteres som udgifter på resultatopgørelsen.

Den betydelige stigning sammenlignet med 2006 skyldes først og fremmest overførslen af strukturfondsbeløb fra langfristede til kortfristede poster (se bemærkning E.2.5 ovenfor). Selv om disse beløb er under delt forvaltning, er de opført på posten »ikke-allokerede beløb«, da disse forfinansieringsbetalinger skete inden 31. december 2004 (se ovenfor).

E.2.5

KORTSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber, bruttobeløb: |
| Direkte centraliseret forvaltning | Aktivitetsstøtte | 9 715 | 8 850 |
| | Driftsstøtte | 142 | 167 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | Nationale organer | 1 736 | 778 |
| | Finansielle aktiviteter | 3 | 12 |
| | Andet | 497 | 6 |
| Decentraliseret forvaltning | | 545 | 381 |
| Andet | | 615 | 686 |
| Forfinansiering gennemført af institutioner og agenturer | 189 | 8 |
| Ikke tildelte forfinansieringsbalancer | | 2 126 | 3 577 |
| Forfinansieringsbruttobeløb i alt | | 15 568 | 14 465 |
| Minus skyldige omkostninger: |
| Direkte centraliseret forvaltning | | (9 234) | (8 189) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | (1 973) | (1 135) |
| Decentraliseret forvaltning | | (595) | (232) |
| Andet | | (336) | (75) |
| Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber i alt | 3 430 | 4 834 |
| Forfinansiering af typen Tredjepart: |
| Direkte centraliseret forvaltning | Indkøb | 638 | 545 |
| | Drift | 457 | 470 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 29 | 3 |
| Decentraliseret forvaltning | | 735 | 599 |
| Delt forvaltning | | 3 229 | 937 |
| Fælles forvaltning | | 1 135 | 578 |
| Forfinansiering gennemført af institutioner og agenturer | 15 | 177 |
| Ikke tildelte forfinansieringsbalancer | | 19 278 | 2 930 |
| Forfinansieringsbruttobeløb i alt | | 25 516 | 6 239 |
| Minus skyldige omkostninger: |
| Direkte centraliseret forvaltning | | (1 235) | (1 532) |
| Decentraliseret forvaltning | | (699) | (468) |
| Delt forvaltning | | (5 579) | (906) |
| Fælles forvaltning | | (798) | (79) |
| Andet | | (52) | (33) |
| Forfinansiering af typen Tredjepart i alt | 17 153 | 3 221 |
| Kortsigtet forfinansiering i alt | | 20 583 | 8 055 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber, bruttobeløb:

Direkte centraliseret forvaltning

Aktivitetsstøtte

Aktivitetsstøtte

9 715

8 850

Driftsstøtte

Driftsstøtte

142

167

Indirekte centraliseret forvaltning

Nationale organer

Nationale organer

1 736

778

Finansielle aktiviteter

Finansielle aktiviteter

3

12

Andet

Andet

497

6

Decentraliseret forvaltning

545

381

Andet

615

686

Forfinansiering gennemført af institutioner og agenturer

189

8

Ikke tildelte forfinansieringsbalancer

2 126

3 577

Forfinansieringsbruttobeløb i alt

Forfinansieringsbruttobeløb i alt

15 568

15 568

14 465

14 465

Minus skyldige omkostninger:

Direkte centraliseret forvaltning

(9 234)

(8 189)

Indirekte centraliseret forvaltning

(1 973)

(1 135)

Decentraliseret forvaltning

(595)

(232)

Andet

(336)

(75)

Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber i alt

Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber i alt

3 430

3 430

4 834

4 834

Forfinansiering af typen Tredjepart:

Direkte centraliseret forvaltning

Indkøb

Indkøb

638

545

Drift

Drift

457

470

Indirekte centraliseret forvaltning

29

3

Decentraliseret forvaltning

735

599

Delt forvaltning

3 229

937

Fælles forvaltning

1 135

578

Forfinansiering gennemført af institutioner og agenturer

15

177

Ikke tildelte forfinansieringsbalancer

19 278

2 930

Forfinansieringsbruttobeløb i alt

25 516

25 516

6 239

6 239

Minus skyldige omkostninger:

Direkte centraliseret forvaltning

(1 235)

(1 532)

Decentraliseret forvaltning

(699)

(468)

Delt forvaltning

(5 579)

(906)

Fælles forvaltning

(798)

(79)

Andet

(52)

(33)

Forfinansiering af typen Tredjepart i alt

Forfinansiering af typen Tredjepart i alt

17 153

17 153

3 221

3 221

Kortsigtet forfinansiering i alt

Kortsigtet forfinansiering i alt

20 583

20 583

8 055

8 055

2.10.   KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Nuværende andel af langfristede tilgodehavender | 160 | 119 |
| Kortfristede tilgodehavender | 5 441 | 4 193 |
| Diverse debitorer | 27 | 26 |
| Periodeafgrænsningsposter | 6 423 | 5 458 |
| I alt | 12 051 | 9 796 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

160

119

Kortfristede tilgodehavender

5 441

4 193

Diverse debitorer

27

26

Periodeafgrænsningsposter

6 423

5 458

I alt

I alt

12 051

12 051

9 796

9 796

2.10.1.   Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

Disse beløb vedrører primært den mængde langfristede lån, der forfalder mindre end 12 måneder efter balancedagen (138 mio. EUR, se bemærkning 2.4 ovenfor for yderligere oplysninger).

2.4

2.10.2.   Kortfristede tilgodehavender

| (mio. EUR) |
| --- |
| Regnskabsgruppe | Pr. 31.12.2007 | Pr. 31.12.2006 |
| Bruttobeløb | Værdikorrektioner | Nettoværdi | Bruttobeløb | Værdikorrektioner | Nettoværdi |
| Kunder | 3 897 | (171) | 3 726 | 2 865 | (169) | 2 696 |
| Medlemsstater | 2 873 | (1 256) | 1 617 | 2 724 | (1 257) | 1 467 |
| Andre | 111 | (13) | 98 | 42 | (12) | 30 |
| I alt | 6 881 | (1 440) | 5 441 | 5 631 | (1 438) | 4 193 |

(mio. EUR)

Regnskabsgruppe

Pr. 31.12.2007

Pr. 31.12.2006

Bruttobeløb

Værdikorrektioner

Nettoværdi

Bruttobeløb

Værdikorrektioner

Nettoværdi

Kunder

3 897

(171)

3 726

2 865

(169)

2 696

Medlemsstater

2 873

(1 256)

1 617

2 724

(1 257)

1 467

Andre

111

(13)

98

42

(12)

30

I alt

I alt

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

5 631

5 631

(1 438)

(1 438)

4 193

4 193

2.10.2.1.   Kunder

Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2007 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er inkluderet i balancens øvrige aktivkonti. Størstedelen af denne saldo vedrører bøder udstedt af Kommissionen, brutto 3 650 mio. EUR. Disse tilgodehavender er væsentligt større end i 2006, hvor de beløb sig til i alt 2 687 mio. EUR.

2.10.2.2.   Fordringer på medlemsstaterne

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Fordringer — EUGFL |
| Fordringer — EUGFL | 902 | 1 009 |
| Nedskrevet | (483) | (477) |
| I alt | 419 | 532 |
| Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne | 24 | 22 |
| Egne indtægter |
| Opført i A-regnskabet, skal inddrives | 75 | 79 |
| Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives | 1 333 | 1 347 |
| Nedskrevet | (773) | (779) |
| Andet | 38 | 0 |
| I alt | 673 | 647 |
| Andre fordringer på medlemsstaterne | 501 | 266 |
| I alt | 1 617 | 1 467 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Fordringer — EUGFL

Fordringer — EUGFL

902

1 009

Nedskrevet

(483)

(477)

I alt

419

419

532

532

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

24

24

22

22

Egne indtægter

Opført i A-regnskabet, skal inddrives

75

79

Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives

1 333

1 347

Nedskrevet

(773)

(779)

Andet

38

0

I alt

673

647

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstaterne

501

501

266

266

I alt

I alt

1 617

1 617

1 467

1 467

EUGFL, Garantisektionen, fordringer

Denne post omfatter de fordringer på modtagerne af støtte fra EUGFL pr. 31. december 2007, som medlemsstaterne anmeldte pr. 15. oktober 2007, minus 20 % af det beløb, medlemsstaterne kan tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger. Der skal udarbejdes et overslag over fordringer opstået efter anmeldelsen og indtil den 31. december 2007. Kommissionen foretager også et overslag over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Bogføringen af denne korrektion indebærer ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb.

Egne indtægter

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er nettobeløb fratrukket de 25 %. På grundlag af medlemsstaternes overslag er fordringerne på medlemsstaterne nedskrevet med 773 mio. EUR. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstater omfatter 19 mio. EUR i inddrevne udgifter og forskud fra EUGFL på 227 mio. EUR. Denne post omfatter også 168 mio. EUR vedrørende en beslutning fra Kommissionen fra 2005 om nedsættelse af bistanden fra EFRU til en enkelt medlemsstat.

2.10.3.   Periodeafgrænsningsposter

Hovedbeløbet på denne post er periodiserede indtægter på 6 129 mio. EUR. De vigtigste periodeafgrænsningsposter på indtægtssiden er traditionelle egne indtægter (landbrugsafgifter, sukkerafgifter og told). Pr. 31. december 2007 androg dette beløb 2,7 mia. EUR. Andre betydelige beløb er 1,3 mia. EUR vedrørende formålsbestemte landbrugsindtægter for november og december 2007, 1,5 mia. EUR vedrørende den midlertidige omstrukturering af sukkersektoren, 350 mio. EUR vedrørende ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser om EUGFL-korrektioner og 82 mio. EUR i forventede inddrivelser af udgifter fra strukturfondsprogrammet 1994-1999 for fiskeri. Andre periodiserede indtægter er morarenter, vedhængende bankrenter og vedhængende rente på forfinansieringsbeløb.

Inkluderet er desuden udskudte omkostninger på i alt 243 mio. EUR, hvor hovedbeløbene er forventede betalinger på 49 mio. EUR til leje af kontorer, 24 mio. EUR til ombygning af kontorer og 57 mio. EUR til bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande.

2.11.   LIKVIDE MIDLER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Frie likvider: |
| Konti i statskasser og centralbanker | 11 313 | 11 467 |
| Anfordringskonti | 956 | 933 |
| Forskudskonti | 81 | 82 |
| Overførsler (pengetransport) | 2 | 3 |
| Kortfristede indlån og andre likvide midler | 1 367 | 975 |
| I alt | 13 719 | 13 460 |
| Begrænsede likvider | 5 037 | 2 924 |
| I alt | 18 756 | 16 384 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Frie likvider:

Konti i statskasser og centralbanker

11 313

11 467

Anfordringskonti

956

933

Forskudskonti

81

82

Overførsler (pengetransport)

2

3

Kortfristede indlån og andre likvide midler

1 367

975

I alt

I alt

13 719

13 719

13 460

13 460

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

5 037

5 037

2 924

2 924

I alt

I alt

18 756

18 756

16 384

16 384

2.11.1.   Frie likvider

Frie likvider omfatter Fællesskabernes disponible midler på konti i medlemsstaterne og EFTA-landene (statskasser eller centralbanken), på anfordring, inden for forskudsforvaltningen, kortfristede bankindskud og i bikasser.

Den relativt høje balance hos statskasser og centralbanker skyldes, at der som følge af det ændringsbudget, der blev vedtaget ved årets udgang, skulle tilbagebetales 5 889 mio. EUR til medlemsstaterne, hvilket skete den første arbejdsdag i 2008. Den tilknyttede forpligtelse er vist under kortfristet gæld — se også nedenstående bemærkning 2.18.2.

2.18.2

2.11.2.   Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter.

Likvide midler omfatter følgende med henblik på pengestrømsopgørelsen:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 18 756 | 16 384 |
| Likvide midler — Garantifonden (jf. bemærkning 2.3.3) | 249 | 440 |
| I alt | 19 005 | 16 824 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

18 756

16 384

Likvide midler — Garantifonden (jf. bemærkning 2.3.3)

2.3.3

249

440

I alt

I alt

19 005

19 005

16 824

16 824

LANGFRISTET GÆLD

2.12.   YDELSER TIL MEDARBEJDERE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2006 | Ekstra hensættelser | Anvendte beløb | Beløb pr. 31.12.2007 |
| Pensioner — personale | 29 204 | 1 844 | (836) | 30 212 |
| Pensioner — andre | 225 | 267 | (11) | 481 |
| Den fælles sygeforsikringsordning | 2 771 | 96 | (80) | 2 787 |
| I alt | 32 200 | 2 207 | (927) | 33 480 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2006

Ekstra hensættelser

Anvendte beløb

Beløb pr. 31.12.2007

Pensioner — personale

29 204

1 844

(836)

30 212

Pensioner — andre

225

267

(11)

481

Den fælles sygeforsikringsordning

2 771

96

(80)

2 787

I alt

I alt

32 200

32 200

2 207

2 207

(927)

(927)

33 480

33 480

2.12.1.   Pensioner — personale

De regler, som var gældende for Fællesskabernes pensionsordning for EU-tjenestemænd pr. 31. december 2007, findes i den seneste udgave af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (der trådte i kraft den 1. maj 2004). Bestemmelserne om personalets pensioner er direkte gældende i alle medlemsstater. Ordningen omfatter forskellige typer pensioner og ydelser (alders-, invalide- og efterladtepension).

I henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 83 sker udbetaling af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over fællesskabsbudgettet. Der foretages ikke nogen hensættelser til denne udgift, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag.

Forpligtelserne i pensionsordningen for EU-tjenestemænd blev vurderet på grundlag af populationen pr. 31. december 2007 og de gældende regler i vedtægten på dette tidspunkt. Vurderingen omfattede ydelserne i forbindelse med alders-, invalide- og efterladtepension (forskellige typer pension og invaliditetsydelse). Den blev foretaget i overensstemmelse med IAS 19. Ifølge denne regnskabsstandard skal arbejdsgiveren løbende fastlægge sine aktuarmæssige forpligtelser under hensyntagen til både de lovede ydelser i ansættelsesperioden og fremtidige lønstigninger.

Den aktuarmæssige vurderingsmetode, der er brugt til at fastsætte forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden. De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

| 1. | Den nominelle diskonteringssats var baseret på statsobligationer i euroområdet i december 2007 med en løbetid, som ligger tæt på ordningens varighed (19 år), som et skøn over nulkuponkurven for EUR-udbytter i december 2007 for den samme varighed, nemlig 4,7 %. Ifølge IAS 19 skal inflationssatsen være den forventede sats i ordningens varighed. Den blev derefter forhåndsbestemt og baseret på forventede værdier som udtrykt ved indeksobligationer på de europæiske finansmarkeder. Den forventede langsigtede inflationssats var 2,3 %. Dermed var den reelle diskonteringssats 2,4 %. |
| --- | --- |

1.

Den nominelle diskonteringssats var baseret på statsobligationer i euroområdet i december 2007 med en løbetid, som ligger tæt på ordningens varighed (19 år), som et skøn over nulkuponkurven for EUR-udbytter i december 2007 for den samme varighed, nemlig 4,7 %. Ifølge IAS 19 skal inflationssatsen være den forventede sats i ordningens varighed. Den blev derefter forhåndsbestemt og baseret på forventede værdier som udtrykt ved indeksobligationer på de europæiske finansmarkeder. Den forventede langsigtede inflationssats var 2,3 %. Dermed var den reelle diskonteringssats 2,4 %.

| 2. | Overlevelsestavlen er den samme som den, der blev anvendt ved forpligtelsesvurderingerne i 2004 (EU-2004 Life table). |
| --- | --- |

2.

Overlevelsestavlen er den samme som den, der blev anvendt ved forpligtelsesvurderingerne i 2004 (EU-2004 Life table).

| 3. | Den generelle lønvækst svarende til den generelle pensionsrevaluering var baseret på 12 års glidende gennemsnit af revalueringsstatistikkerne for lønninger og pensioner for perioden 1996-2007, svarende til 0,4 %. Individuel lønfremgang ud over den generelle lønvækst blev anslået på grundlag af forfremmelserne i 2007. Denne tabel beskriver den individuelle lønfremgang efter grad og løntrin og den forventede udvikling i pensionerne fra 2008 til 2052. |
| --- | --- |

3.

Den generelle lønvækst svarende til den generelle pensionsrevaluering var baseret på 12 års glidende gennemsnit af revalueringsstatistikkerne for lønninger og pensioner for perioden 1996-2007, svarende til 0,4 %. Individuel lønfremgang ud over den generelle lønvækst blev anslået på grundlag af forfremmelserne i 2007. Denne tabel beskriver den individuelle lønfremgang efter grad og løntrin og den forventede udvikling i pensionerne fra 2008 til 2052.

| 4. | Ægteskabskoefficienterne for tjenestemænd i aktiv tjeneste på pensioneringstidspunktet var baseret på statistikkerne for tjenestemandspopulationen, svarende til 90 % for mænd og 60 % for kvinder — den faktiske ægteskabelige stilling blev beregnet for forhenværende tjenestemænd (pensionerede tjenestemænd og invalidepensionister). |
| --- | --- |

4.

Ægteskabskoefficienterne for tjenestemænd i aktiv tjeneste på pensioneringstidspunktet var baseret på statistikkerne for tjenestemandspopulationen, svarende til 90 % for mænd og 60 % for kvinder — den faktiske ægteskabelige stilling blev beregnet for forhenværende tjenestemænd (pensionerede tjenestemænd og invalidepensionister).

| 5. | Pensioneringen formodes at ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelona-incitamentet for sen pensionering, senest som 65-årig. |
| --- | --- |

5.

Pensioneringen formodes at ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelona-incitamentet for sen pensionering, senest som 65-årig.

Forpligtelserne omfatter følgende personers tidligere fastlagte rettigheder:

| 1. | tjenestegørende personale pr. 31. december 2007 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen for EU-tjenestemænd |
| --- | --- |

1.

tjenestegørende personale pr. 31. december 2007 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen for EU-tjenestemænd

| 2. | personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen for EU-tjenestemænd (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten) |
| --- | --- |

2.

personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen for EU-tjenestemænd (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten)

| 3. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension |
| --- | --- |

3.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension

| 4. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension |
| --- | --- |

4.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension

| 5. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse |
| --- | --- |

5.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse

| 6. | modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer). |
| --- | --- |

6.

modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer).

Tallet for EU-tjenestemandspensionsordningens population pr. 31. december 2007 stammer fra Kommissionens database. Resultaterne fra denne undersøgelse blev sammenlignet med de skøn, der var baseret på den tidligere aktuarmæssige vurdering pr. 31. december 2006.

De væsentligste punkter til bemærkningen er:

| — | De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 34 567 mio. EUR pr. 31. december 2007. |
| --- | --- |

—

De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 34 567 mio. EUR pr. 31. december 2007.

| — | Den reelle diskonteringssats steg fra 1,9 % i 2006 til 2,4 % i 2007, og hvis den generelle lønvæksteffekt (0,5 % i 2006 og 0,4 % i 2007) endvidere medtages, steg nettodiskonteringssatsen fra 1,4 % i 2006 til 2,0 % i 2007. Dette er en af hovedårsagerne til faldet i de samlede forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Den reelle diskonteringssats steg fra 1,9 % i 2006 til 2,4 % i 2007, og hvis den generelle lønvæksteffekt (0,5 % i 2006 og 0,4 % i 2007) endvidere medtages, steg nettodiskonteringssatsen fra 1,4 % i 2006 til 2,0 % i 2007. Dette er en af hovedårsagerne til faldet i de samlede forpligtelser.

| — | Tjenesteomkostningerne i 2007 blev værdiansat til 1 300 mio. EUR, og renteomkostningen til 1 313 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

Tjenesteomkostningerne i 2007 blev værdiansat til 1 300 mio. EUR, og renteomkostningen til 1 313 mio. EUR.

| — | De skønnede aktuarmæssige gevinster for året var på 1 943 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

De skønnede aktuarmæssige gevinster for året var på 1 943 mio. EUR.

| — | Populationen af medlemmer af pensionsordningen steg med 3 317 personer. |
| --- | --- |

—

Populationen af medlemmer af pensionsordningen steg med 3 317 personer.

| — | Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. |
| --- | --- |

—

Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

| — | Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes bruttoforpligtelserne, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen med henblik på disse fremtidige betalinger (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres Fællesskabernes indtægter i udbetalingsåret). |
| --- | --- |

—

Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes bruttoforpligtelserne, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen med henblik på disse fremtidige betalinger (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres Fællesskabernes indtægter i udbetalingsåret).

2.12.2.   Pensioner — andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Førsteinstansretten), Revisionsretten, Rådets Generalsekretariat, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. For første gang er der under denne post også medtaget forpligtelser vedrørende pensioner til visse medlemmer af Europa-Parlamentet.

2.12.3.   Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en værdiansættelse af de forpligtelser, som Kommissionen vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning for så vidt angår personale på pension.

2.13.   LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2006 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsel til kortsigtet | Diskontering til nutidsværdi | Beløb pr. 31.12.2007 |
| Retssager | 75 | 226 | (3) | (1) | 0 | 0 | 297 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 806 | 0 | 0 | 0 | (42) | (20) | 744 |
| Finansielle hensættelser | 105 | 0 | (50) | 0 | (44) | 3 | 14 |
| Veterinærnødfonden | 0 | 21 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 |
| Andet | 3 | 1 | | (1) | 0 | 0 | 3 |
| I alt | 989 | 248 | (53) | (2) | (86) | (17) | 1 079 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2006

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsel til kortsigtet

Diskontering til nutidsværdi

Beløb pr. 31.12.2007

Retssager

75

226

(3)

(1)

0

0

297

Nedlukning af atomkraftværker

806

0

0

0

(42)

(20)

744

Finansielle hensættelser

105

0

(50)

0

(44)

3

14

Veterinærnødfonden

0

21

0

0

0

0

21

Andet

3

1

(1)

0

0

3

I alt

I alt

989

989

248

248

(53)

(53)

(2)

(2)

(86)

(86)

(17)

(17)

1 079

1 079

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales efter 2008 i forbindelse med en række verserende retssager. Den største del (277 mio. EUR) vedrører verserende retssager pr. 31. december 2007 i forbindelse med de finansielle korrektioner af udgifter under EUGFL, Garantisektionen, og andre retssager vedrørende landbrugsudgifter.

Nedlukning af atomkraftværker

I 2002 gennemførte et konsortium af uafhængige eksperter en undersøgelse af de anslåede omkostninger ved FFC's program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres skøn på 1 145 mio. EUR (inkl. et beløb på 76 mio. EUR svarende til et skøn over udgifterne til den såkaldte »green field«-option, som består i at nedrive alle bygningerne fuldstændigt) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler er denne hensættelse indeksreguleret (med en sats på 2,5 %), og derefter diskonteret til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro). Værdien af hensættelsen pr. 31. december 2007 er således dette beløb på 960 mio. EUR minus de omkostninger på 138 mio. EUR, som var afholdt indtil da, hvilket giver et beløb på 822 mio. EUR opdelt i beløb, der forventes anvendt i 2008 (78 mio. EUR) og senere (744 mio. EUR).

I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 30 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

I henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998 og SMV-garantifaciliteten fra 2001 har Den Europæiske Investeringsfond (EIF) beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Pr. balancedagen svarer de finansielle hensættelser derfor for begge faciliteters vedkommende til betalingsforpligtelserne over for de finansielle formidlere minus anmodningerne om nettobetaling, der var fremsat pr. samme dato. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro).

Hensættelse til Veterinærnødfonden

Denne hensættelse vedrører de anslåede bidrag fra Fællesskaberne til diverse medlemsstater i henhold til Veterinærnødfonden til dækning af omkostningerne ved udbrud af visse dyresygdomme, i alt 42 mio. EUR (2006: 35 mio. EUR) fordelt mellem beløb, der forventes at skulle betales i 2008 (21 mio. EUR) og senere (21 mio. EUR). Beløb på i alt 9 mio. EUR, som allerede er godkendt til betaling, er opført som gæld til medlemsstaterne.

2.14.   LANGFRISTET GÆLD

2.14.1.   Lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| Navn | Saldo pr. 31.12.2006 | Nye lånoptagelser | Tilbagebetalinger | Kursudsving | Ændring i regnskabsmæssig værdi | Saldo pr. 31.12.2007 |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 969 | 0 | (177) | 0 | 0 | 792 |
| Euratom | 442 | 39 | (1) | 0 | 2 | 482 |
| EKSF under afvikling | 463 | 0 | (2) | (37) | 0 | 424 |
| I alt | 1 874 | 39 | (180) | (37) | 2 | 1 698 |

(mio. EUR)

Navn

Saldo pr. 31.12.2006

Nye lånoptagelser

Tilbagebetalinger

Kursudsving

Ændring i regnskabsmæssig værdi

Saldo pr. 31.12.2007

Makrofinansiel bistand (MFA)

969

0

(177)

0

0

792

Euratom

442

39

(1)

0

2

482

EKSF under afvikling

463

0

(2)

(37)

0

424

I alt

I alt

1 874

1 874

39

39

(180)

(180)

(37)

(37)

2

2

1 698

1 698

Fordeling på lang- og kortfristede lån

| (mio. EUR) |
| --- |
| Lånoptagelser | Forfald < 1 år | Forfald > 1 år | I alt pr. 31.12.2007 |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 60 | 732 | 792 |
| Euratom | 0 | 482 | 482 |
| EKSF under afvikling | 71 | 353 | 424 |
| I alt | 131 | 1 567 | 1 698 |

(mio. EUR)

Lånoptagelser

Forfald < 1 år

Forfald > 1 år

I alt pr. 31.12.2007

Makrofinansiel bistand (MFA)

60

732

792

Euratom

0

482

482

EKSF under afvikling

71

353

424

I alt

I alt

131

131

1 567

1 567

1 698

1 698

Dette udgiftsområde omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling af De Europæiske Fællesskaber (bemærk, at alle tal er Garantifondens nettobeløb). Lånoptagelser omfatter gældsbeviser (efter eliminering) på i alt 1 344 mio. EUR (2006: 1 502 mio. EUR). Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus i tilfælde af lån optaget af EKSF under afvikling af årets amortisering af alle væsentlige transaktionsomkostninger ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode. De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lånoptagelser | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 3,816 % — 4,822 % | 3,222 % — 4,54 % |
| Euratom | 4,366 % — 5,6775 % | 3,292 % — 5,6775 % |
| EKSF under afvikling | 4,375 % — 11,875 %  (6) | 3,0 % — 11,875 %  (6) |

Lånoptagelser

31.12.2007

31.12.2006

Makrofinansiel bistand (MFA)

3,816 % — 4,822 %

3,222 % — 4,54 %

Euratom

4,366 % — 5,6775 %

3,292 % — 5,6775 %

EKSF under afvikling

4,375 % — 11,875 %  (6)

6

3,0 % — 11,875 %  (6)

6

2.14.2.   Forpligtelser i handelsbeholdningen

| (mio. EUR) |
| --- |
| EKSF under afvikling — swaps | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| På lang sigt | 7 | 8 |
| På kort sigt | 4 | 0 |
| I alt | 11 | 8 |

(mio. EUR)

EKSF under afvikling — swaps

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

På lang sigt

7

8

På kort sigt

4

0

I alt

I alt

11

11

8

8

Se aktiver i handelsbeholdningen for yderligere oplysninger, jf. bemærkning 2.3.4.2 ovenfor.

2.3.4.2

2.15.   ANDEN LANGFRISTET GÆLD

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Finansiel leasinggæld | 1 519 | 1 534 |
| Bygninger betalt i trancher | 427 | 425 |
| Andet | 43 | 61 |
| I alt | 1 989 | 2 020 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Finansiel leasinggæld

1 519

1 534

Bygninger betalt i trancher

427

425

Andet

43

61

I alt

I alt

1 989

2 020

Denne post omfatter primært leasinggæld, der forfalder om over et år (se bemærkning 2.2 ovenfor) og beløb vedrørende visse bygninger, Kommissionen har købt, hvor købsprisen betales i trancher. Der er ikke tale om en leasingkontrakt, eftersom ejendomsretten omgående overgik til Kommissionen.

2.2

KORTFRISTET GÆLD

2.16.   KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2006 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsler til/fra andre udgiftsområder | Diskontering til nutidsværdi | Beløb pr. 31.12.2007 |
| Retssager | 72 | 19 | (16) | (47) | 0 | 0 | 28 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 64 | 0 | 0 | (30) | 42 | 2 | 78 |
| Veterinærnødfonden | 35 | 1 | (8) | (7) | 0 | 0 | 21 |
| Finansielle bestemmelser | 173 | 57 | (2) | (41) | 44 | 2 | 233 |
| Andet | 35 | 0 | (4) | 0 | (22) | 0 | 9 |
| I alt | 379 | 77 | (30) | (125) | 64 | 4 | 369 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2006

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsler til/fra andre udgiftsområder

Diskontering til nutidsværdi

Beløb pr. 31.12.2007

Retssager

72

19

(16)

(47)

0

0

28

Nedlukning af atomkraftværker

64

0

0

(30)

42

2

78

Veterinærnødfonden

35

1

(8)

(7)

0

0

21

Finansielle bestemmelser

173

57

(2)

(41)

44

2

233

Andet

35

0

(4)

0

(22)

0

9

I alt

I alt

379

379

77

77

(30)

(30)

(125)

(125)

64

64

4

4

369

369

Dette udgiftsområde omfatter den mængde hensættelser, der forfalder til betaling om mindre end ét år.

2.17.   KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Dette udgiftsområde omfatter lån på 131 mio. EUR, der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen (bemærkning 2.14.1) og 4 mio. EUR vedrørende forpligtelser i handelsbeholdningen (bemærkning 2.14.2).

2.14.1

2.14.2

2.18.   DIVERSE KREDITORER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Nuværende andel af langfristet gæld | 65 | 60 |
| Kortfristet gæld | 13 939 | 24 723 |
| Diverse kreditorer | 189 | 220 |
| Periodeafgrænsningsposter | 81 187 | 69 077 |
| I alt | 95 380 | 94 080 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Nuværende andel af langfristet gæld

65

60

Kortfristet gæld

13 939

24 723

Diverse kreditorer

189

220

Periodeafgrænsningsposter

81 187

69 077

I alt

I alt

95 380

95 380

94 080

94 080

2.18.1.   Nuværende andel af langfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Leasinggæld | 32 | 28 |
| Andet | 33 | 32 |
| I alt | 65 | 60 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Leasinggæld

32

28

Andet

33

32

I alt

I alt

65

65

60

60

2.18.2.   Kortfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| Type | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Medlemsstater | 12 328 | 22 943 |
| Leverandører og andre | 2 244 | 2 888 |
| Støtteberettigelse skal kontrolleres | (633) | (1 108) |
| I alt | 13 939 | 24 723 |

(mio. EUR)

Type

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Medlemsstater

12 328

22 943

Leverandører og andre

2 244

2 888

Støtteberettigelse skal kontrolleres

(633)

(1 108)

I alt

I alt

13 939

13 939

24 723

24 723

Kortfristet gæld vedrører primært udgiftsopgørelser modtaget af Kommissionen i henhold til rammerne for støtteaktiviteter. De krediteres det beløb, der ansøges om, så snart ansøgningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i henhold til indkøbsaktiviteterne.

De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren pr. ultimo året (jf. bemærkning 2.18.3 nedenfor). Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den ikke støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres«. For ikke at overvurdere aktiver og passiver er det blevet besluttet at præsentere nettobeløbet, der skal betales, under løbende gæld.

2.18.3

Det store fald på dette udgiftsområde skyldes hovedsageligt en omflytning af beløb mellem posterne for kortfristet gæld og skyldige omkostninger. Det skyldtes en tidligere afslutning af regnskabssystemet ved årets udgang, hvilket resulterede i, at mindre beløb blev opført som gæld sammenlignet med det tidligere år. Det betød også, at de skyldige omkostninger blev højere end i 2006, da beløb, der tidligere var opført som gæld, blev opført som skyldige omkostninger.

Medlemsstater

De primære beløb her vedrørte 6 287 mio. EUR i ubetalte godtgørelseskrav til strukturfondaktiviteter og desuden 5 889 mio. EUR i gæld til medlemsstaterne som følge af ændringsbudgettet fra slutningen af 2007 (2006: 7 415 mio. EUR).

Leverandører og andre

Ud over beløb vedrørende støtteaktiviteter omfatter dette udgiftsområde også skyldige beløb vedrørende indkøbsaktiviteter. Dette udgiftsområde dækker primært gældsbeløb til adskillige offentlige organer (universiteter, institutter, handelskamre, FN, EIB osv.) og ikke-konsoliderede enheder, herunder EDF.

Støtteberettigelse skal kontrolleres

Gælden er reduceret med 633 mio. EUR, som er den del af de modtagne, men endnu ikke kontrollerede godtgørelsesanmodninger, som ikke blev betragtet som støtteberettigede. De største beløb vedrører GD for Regionalpolitik (229 mio. EUR), GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling (194 mio. EUR), GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (109 mio. EUR), GD for Miljø (20 mio. EUR) og GD for Fiskeri og Maritime Anliggender (21 mio. EUR).

En saldo på 18 mio. EUR er fortsat åben som »fakturaer, der skal kontrolleres« og hidrører primært fra indkøbsaktiviteter. Den vedrører modtagne fakturaer og anmodninger om godtgørelse, hvor fakturaen stadig mangler at blive kontrolleret op mod de leverede varer og tjenesteydelser og ansøgninger om forfinansiering.

2.18.3.   Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Skyldige omkostninger | 80 937 | 68 937 |
| Periodiserede indtægter | 47 | 26 |
| Andet | 203 | 114 |
| I alt | 81 187 | 69 077 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Skyldige omkostninger

80 937

68 937

Periodiserede indtægter

47

26

Andet

203

114

I alt

I alt

81 187

81 187

69 077

69 077

De vigtigste beløb her drejer sig om skyldige omkostninger vedrørende udgifter under EUGFL. Pr. 31. december 2007 beløb disse sig til 45,5 mia. EUR sammenlignet med 45,2 mia. EUR det foregående år. De vigtigste beløb var: 28,6 mia. EUR (26,6 mia. EUR i 2006) dækker afholdte udgifter mellem 16. oktober og 31. december 2007, som er angivet af medlemsstaterne og betalt i januar og februar 2008, 13,8 mia. EUR (16,7 mia. EUR i 2006), der dækker direkte støtte (bestående af fordringer stiftet i 2007 med finansielle konsekvenser i 2008) og 3,1 mia. EUR vedrørende den midlertidige omstrukturering af sukkersektoren.

Et andet betydeligt beløb dækker skyldige omkostninger vedrørende strukturfondene (bestående af støtteberettigede udgifter afholdt af operatørerne eller betalingsmyndighederne frem til den 31. december 2007, som der endnu ikke er sendt betalingsanmodning for til Kommissionen). De vigtigste beløb var: 6,7 mia. EUR vedrørende ELFUL, 16,9 mia. EUR til EFRU 2000-2006, ISPA og nyskabende aktioner (12,2 mia. EUR i 2006) og 7,8 mia. EUR til ESF (5,6 mia. EUR i 2006). Det resterende beløb på 3,9 mia. EUR dækker politikområder, hvoraf det vigtigste er forskningsområdet med ca. 1,2 mia. EUR.

Som nævnt i bemærkning 2.18.2 ovenfor skyldes stigningen i disse beløb sammenlignet med 2006 den tidligere afslutning af regnskabssystemet ved årets udgang.

2.18.2

NETTOAKTIVER

2.19.   RESERVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Saldo pr. 31.12.2007 | Saldo pr. 31.12.2006 |
| Dagsværdireserve | 7 | 4 |
| Andre reserver: |
| Garantifond | 1 118 | 1 253 |
| Opskrivningshenlæggelse | 57 | 57 |
| Låntagnings- og långivningsaktiviteter | 1 525 | 1 459 |
| Andet | 99 | 82 |
| I alt | 2 799 | 2 851 |
| I alt | 2 806 | 2 855 |

(mio. EUR)

Saldo pr. 31.12.2007

Saldo pr. 31.12.2006

Dagsværdireserve

7

7

4

4

Andre reserver:

Garantifond

1 118

1 253

Opskrivningshenlæggelse

57

57

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

1 525

1 459

Andet

99

82

I alt

2 799

2 799

2 851

2 851

I alt

I alt

2 806

2 806

2 855

2 855

2.19.1.   Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes equityreserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi.

2.19.2.   Andre reserver

Garantifond

Jf. også bemærkning 2.3.3 om driften af Garantifonden. Reserven afspejler det målbeløb på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af fonden, og som kræves opført som aktiver. Som tidligere anført tilbagebetales ethvert overskud af fondens aktiver over dette 9 % store målbeløb til budgettet.

2.3.3

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelsen omfatter opskrivninger af bygninger, installationer og udstyr. Saldoen ved årets udgang på 57 mio. EUR vedrører en opskrivning af Kommissionens grunde og bygninger, hvilket allerede var sket inden overgangen til de nye regnskabsregler.

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Disse beløb dækker reserverne vedrørende Fællesskabernes låntagnings- og långivningsaktiviteter. Det vigtigste beløb vedrører reserverne for EKSF under afvikling, idet det største er reserven til aktiver til Kul- og Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF og androg 1 169 mio. EUR pr. 31. december 2007.

2.20.   BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2006 | 67 073 |
| Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2006 til medlemsstaterne | 1 848 |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | (135) |
| Andre reservebevægelser | 79 |
| EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2006 | 23 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (7 462) |
| Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2007 | 61 426 |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2006

67 073

67 073

Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2006 til medlemsstaterne

1 848

Bevægelser i Garantifondens reserve

(135)

Andre reservebevægelser

79

EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2006

23

Regnskabsårets økonomiske resultat

(7 462)

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2007

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2007

61 426

61 426

Dette beløb dækker den del af de udgifter, som Fællesskaberne allerede har afholdt frem til 31. december 2007, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er opført i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske først reelt bliver betalt i år N + 1 over budgettet for år N + 1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først bogføres i de fremtidige budgetter, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden pr. ultimo året. De beløb, det er vigtigst at fremhæve, er beløbene til EUGFL-aktiviteter. Det beløb, der forfaldt til betaling til medlemsstaterne i perioden 16. oktober til 31. december 2007, var på 28,6 mia. EUR. Hovedparten af de beløb, der skal indkaldes, betales faktisk af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår over budgettet for det følgende år.

Det er hovedsagelig kun Fællesskabernes forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalinger over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives udelukkende til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Kortfristet: beløb, der skal betales i 2008 | 981 |
| Langfristet: beløb, der skal betales efter 2008 | 32 499 |
| Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2007 | 33 480 |

(mio. EUR)

Beløb

Kortfristet: beløb, der skal betales i 2008

981

Langfristet: beløb, der skal betales efter 2008

32 499

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2007

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2007

33 480

33 480

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægtsside skal altid være lig med budgettets udgiftsside, idet overskydende indtægter som nævnt ovenfor sendes tilbage til medlemsstaterne.

3.   NOTER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1.   EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2007 | 2006 |
| Egne indtægter: | 3.1.1 | | |
| BNI-indtægter | | 73 922 | 70 134 |
| Momsindtægter | | 19 442 | 17 207 |
| Traditionelle egne indtægter: |
| Landbrugsafgifter | | 1 429 | 1 300 |
| Told | | 15 288 | 13 764 |
| Sukkerafgifter | | (36) | 183 |
| Traditionelle egne indtægter i alt | | 16 681 | 15 247 |
| Budgetjusteringer | 3.1.2 | 1 892 | 2 395 |
| Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) | | 147 | 135 |
| I alt | | 112 084 | 105 118 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2007

2006

Egne indtægter:

3.1.1

3.1.1

BNI-indtægter

73 922

70 134

Momsindtægter

19 442

17 207

Traditionelle egne indtægter:

Landbrugsafgifter

1 429

1 429

1 300

1 300

Told

15 288

15 288

13 764

13 764

Sukkerafgifter

(36)

(36)

183

183

Traditionelle egne indtægter i alt

16 681

15 247

Budgetjusteringer

3.1.2

3.1.2

1 892

2 395

Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)

147

135

I alt

I alt

112 084

112 084

105 118

105 118

De egne indtægter er den vigtigste bestanddel i De Europæiske Fællesskabers driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet andre indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering.

3.1.1.   Egne indtægter

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsindtægter og BNI-indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter landbrugsafgifter, sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) indgår også som en del af ordningen med egne indtægter. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter dette fradrag.

De egne indtægter fra moms fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag; dette grundlag kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. BNI-indtægten er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, momsindtægterne og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Stigningen i disse indtægter kan direkte tilskrives de forhøjede budgetterede indtægter for 2007 i forhold til 2006 (svarende til en stigning på 6 mia. EUR). Mere specifikt for tolds vedkommende har en stigende import i værdi for stigende gennemsnitssatser og Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse ført til højere indtægter. Momsindtægterne steg som følge af en stigning i momsgrundlaget forårsaget af et lettere fald i den ensartede sats. Da BNI-indtægterne dækker de tilbageværende indtægtsbehov, steg de også i tråd med de forøgede budgetudgifter.

3.1.2.   Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2006 (1 848 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til Fællesskabets egne indtægter det følgende år — det er således en indtægt i 2007. I henhold til Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter drager Det Forenede Kongerige fordel af en korrektion for budgetuligevægte. Da dette beløb finansieres af de andre medlemsstater, bør det ikke få indvirkning på det budgetmæssige eller økonomiske resultat. Dog blev der opført et beløb på 57 mio. EUR under denne post, nemlig forskellene i de eurokurser, der anvendes til budgetmæssige formål (se artikel 10, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), og gældende kurser på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

3.2.   ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2007 | 2006 |
| Bøder | 3.2.1 | 3 339 | 2 217 |
| Landbrugsafgifter | 3.2.2 | 2 634 | 1 695 |
| Inddrevne udgifter: | 3.2.3 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 93 | 50 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 10 | (22) |
| Decentraliseret forvaltning | | 133 | 8 |
| Delt forvaltning | | 577 | 1 244 |
| Fælles forvaltning | | 1 | 16 |
| I alt | | 814 | 1 296 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen: | 3.2.4 | | |
| Personale | | 908 | 856 |
| Bygninger, installationer og udstyr | | 26 | 23 |
| Andre administrative indtægter | | 181 | 103 |
| I alt | | 1 115 | 982 |
| Diverse driftsindtægter: | 3.2.5 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 23 | 43 |
| Valutagevinster | | 276 | 111 |
| Andet | | 879 | 2 024 |
| I alt | | 1 178 | 2 178 |
| I alt | | 9 080 | 8 368 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2007

2006

Bøder

3.2.1

3.2.1

3 339

2 217

Landbrugsafgifter

3.2.2

3.2.2

2 634

1 695

Inddrevne udgifter:

3.2.3

3.2.3

Direkte centraliseret forvaltning

93

50

Indirekte centraliseret forvaltning

10

(22)

Decentraliseret forvaltning

133

8

Delt forvaltning

577

1 244

Fælles forvaltning

1

16

I alt

814

1 296

Indtægter i forbindelse med administrationen:

3.2.4

3.2.4

Personale

908

856

Bygninger, installationer og udstyr

26

23

Andre administrative indtægter

181

103

I alt

1 115

982

Diverse driftsindtægter:

3.2.5

3.2.5

Justeringer/hensættelser

23

43

Valutagevinster

276

111

Andet

879

2 024

I alt

1 178

2 178

I alt

I alt

9 080

9 080

8 368

8 368

3.2.1.   Bøder

Disse indtægter vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Kommissionen har truffet beslutning om bødepålæg, og denne officielt er meddelt adressaten for beslutningen. Beløbet ovenfor omfatter ikke en bøde på 899 mio. EUR, som Europa-Kommissionen i februar 2008 meddelte en softwarevirksomhed for fortsat at udvise konkurrencebegrænsende adfærd. Samme virksomhed, som tidligere var blevet pålagt en bøde på 280 mio. EUR i 2006 og 497 mio. EUR i marts 2004 har gjort indsigelse mod den aktuelle bøde.

3.2.2.   Landbrugsafgifter

Disse beløb vedrører mælkeafgifter på 232 mio. EUR (2006: 436 mio. EUR) og sukkerafgifter på 2 402 mio. EUR (2006: 1 259 mio. EUR). Mælkeafgifter er et markedsstyringsværktøj, der straffer de mælkeproducenter, der overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Kommissionen, anses mælkeafgifterne i praksis som indtægter til dækning af bestemte udgifter. Sukkerafgifter vedrører fonden for omstrukturering af sukkersektoren og har med sukkerreformen sænket prisen på det indre marked for at mindske differencen mellem EU-prisen og den internationale pris. For at tilskynde de mindre konkurrencedygtige sukkerproducenter til at forlade markedet blev der oprettet en selvfinansierende omstruktureringsfond finansieret af indtægter fra en midlertidig afgift, som sukkerproducenterne skal betale, og afgiften behandles som en formålsbestemt indtægt. Ordningen skal vare i fire år. Afgiften anses som indtægter til dækning af bestemte udgifter.

3.2.3.   Inddrevne udgifter

Denne post viser de indtægtsordrer, der er udstedt af Kommissionen og opført i Kommissionens regnskaber til inddrivelse af beløb, der tidligere er udbetalt fra det almindelige budget, på grundlag af kontrol, afsluttet revision eller analyse af støtteberettigelsen, samt indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af udgifter under EGFL. Posten omfatter også forskellen i overslag for periodeafgrænsningsposter fra det foregående år til det nuværende. Den viser dog ikke det fulde omfang af inddrivelser i forbindelse med fællesskabsudgifter, navnlig på store udgiftsområder, f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, der sikrer tilbagebetaling af beløb til dækning af udgifter, der ikke var støtteberettigede, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre. I overensstemmelse med Fællesskabernes regnskabsregler er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt. For yderligere oplysninger om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb henvises til afdeling E.6.

E.6

Inddrevne udgifter: Delt forvaltning

Det samlede beløb på 577 mio. EUR, der er omfattet af dette underudgiftsområde, består af 500 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og 77 mio. EUR til strukturfondsaktiviteter.

a)   Landbrug, EGFL

For så vidt angår landbrug, beløber de beløb, der opføres som indtægt i året under denne post, sig til 500 mio. EUR og fordeler sig som følger:

| — | korrektioner besluttet i løbet af året: 532 mio. EUR minus et fald i periodeafgrænsningsposterne ved udgangen af året på 172 mio. EUR |
| --- | --- |

—

korrektioner besluttet i løbet af året: 532 mio. EUR minus et fald i periodeafgrænsningsposterne ved udgangen af året på 172 mio. EUR

| — | tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 247 mio. EUR |
| --- | --- |

—

tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 247 mio. EUR

| — | et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 107 mio. EUR (902 mio. EUR ved udgangen af 2007 sammenlignet med 1 009 mio. EUR ved udgangen af 2006) — se også bemærkning E.2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 107 mio. EUR (902 mio. EUR ved udgangen af 2007 sammenlignet med 1 009 mio. EUR ved udgangen af 2006) — se også bemærkning E.2.10.2.2.

E.2.10.2.2

Pr. 31. december 2007 beløb EGLF-udgifterne, der er genstand for fremtidige korrektioner som følge af revisioner, der endnu ikke er afsluttede, sig til 1,5 mia. EUR. Dette beløb opføres som et eventualaktiv uden for balancen (se bemærkning E.5.4.1).

E.5.4.1

b)   Strukturaktiviteter

Inddrevne udgifter vedrørende strukturaktiviteter, der er omfattet af denne post, beløb sig til 77 mio. EUR. Tilsvarende beløb for 2006 var 483 mio. EUR højere sammenholdt med dette år — hovedsageligt forårsaget af Kommissionens beslutning om at mindske EFRU-bistand til en medlemsstat, hvorved 418 mio. EUR blev opført som indtægt i 2006.

Dette underudgiftsområde omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige udgifter afholdt i tidligere år, 113 mio. EUR, en indtægtsordre for 6 mio. EUR i forbindelse med Solidaritetsfonden og differencer i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (42) mio. EUR. Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer i følgende tilfælde:

| — | formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om |
| --- | --- |

—

formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om

| — | tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det |
| --- | --- |

—

tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det

| — | tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

—

tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet.

Indtægtsordrer udstedt i 2007 for inddrivelse af udgifter, for et samlet beløb på 119 mio. EUR, kan opdeles som følger: 6 mio. EUR for the Solidaritetsfonden, 6 mio. EUR for finansielle korrektioner besluttet i 2006, 18 mio. EUR for finansielle korrektioner besluttet i 2007 og 89 mio. EUR for indtægtsordrer, der ikke er klassificeret som finansielle korrektioner. Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturaktiviteter vedrører inddrivelse af forfinansieringsbeløb (35 mio. EUR), heraf 20 mio. EUR vedrørende finansielle korrektioner besluttet i 2007. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

Et beløb på 2,9 mia. EUR vedrørende mulige finansielle korrektioner under inddrivelse fra medlemsstaterne er opført som et eventualaktiv (se bemærkning E.5.4.1).

E.5.4.1

Inddrevne udgifter: Andre forvaltningstyper

Dette underudgiftsområde omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, 194 mio. EUR, og differencen i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (52 mio. EUR). Andre inddrivelser vedrørende andre forvaltningstyper vedrører inddrivelse af forfinansiering (162 mio. EUR). Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

3.2.4.   Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægterne opstår ved fratrækninger fra personalets løn og består hovedsageligt af to beløb — pensionsbidrag og indkomstskat.

3.2.5.   Diverse driftsindtægter

Et beløb på 296 mio. EUR (2006: 358 mio. EUR) udgøres af beløb, der er modtaget fra de tiltrædende lande. En af hovedårsagerne til faldet i andre driftsindtægter sammenlignet med sidste år er, at det foregående år omfattede en indtægt på 397 mio. EUR vedrørende den faldende værdinedsættelse af EGFL-tilgodehavender. Hertil kommer, at det foregående år også omfattede et ekstraordinært beløb på 778 mio. EUR for forfinansieringsbeløb medtaget på balancen for første gang, idet det modsvarende beløb også er opført under denne post — det største beløb på 652 mio. EUR vedrører betalinger til Schengenfaciliteten. I 2007 var det tilsvarende tal 33 mio. EUR.

Kursgevinster, undtagen på de finansielle aktiviteter, der er omhandlet under nedenstående bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.5

3.3.   ADMINISTRATIVE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Personaleudgifter | 4 289 | 3 998 |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | 343 | 348 |
| Andre administrative udgifter | 2 488 | 2 273 |
| I alt | 7 120 | 6 619 |

(mio. EUR)

2007

2006

Personaleudgifter

4 289

3 998

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

343

348

Andre administrative udgifter

2 488

2 273

I alt

I alt

7 120

7 120

6 619

6 619

Det er administrative udgifter, der opstår som en del af Kommissionens aktiviteter og omfatter personaleudgifter og udgifter i forbindelse med immaterielle aktiver og ejendomme, installationer og udstyr (såsom afskrivning, vedligeholdelsesudgifter osv.).

3.4.   DRIFTSUDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2007 | 2006 |
| Primære driftsudgifter: | 3.4.1 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 9 504 | 12 273 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 1 185 | 677 |
| Decentraliseret forvaltning | | 1 978 | 1 809 |
| Delt forvaltning | | 89 778 | 90 828 |
| Fælles forvaltning | | 949 | 34 |
| I alt | | 103 394 | 105 621 |
| Andre driftsudgifter: | 3.4.2 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 260 | 116 |
| Valutatab | | 399 | 126 |
| Andet | | 629 | 940 |
| I alt | | 1 288 | 1 182 |
| I alt | | 104 682 | 106 803 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2007

2006

Primære driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

3.4.1

3.4.1

Direkte centraliseret forvaltning

9 504

12 273

Indirekte centraliseret forvaltning

1 185

677

Decentraliseret forvaltning

1 978

1 809

Delt forvaltning

89 778

90 828

Fælles forvaltning

949

34

I alt

103 394

103 394

105 621

105 621

Andre driftsudgifter:

Andre driftsudgifter:

3.4.2

3.4.2

Justeringer/hensættelser

260

116

Valutatab

399

126

Andet

629

940

I alt

1 288

1 288

1 182

1 182

I alt

I alt

104 682

104 682

106 803

106 803

3.4.1.   Primære driftsudgifter

De Europæiske Fællesskabers driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. Hovedparten af udgifterne, 87 %, henhører under kontoen »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger.

En stor del af faldet i driftsudgifter kan forklares ved det forhold, at en del projekter finansieret siden 2006 er under afvikling, hvorimod andre ikke er så fremskredne som forudset i 2006. For delt forvaltning var der et fald på 4,5 mia. EUR for strukturforanstaltninger, hovedsageligt EFRU, i al væsentlighed af de allerede nævnte årsager. Faldet blev til dels udlignet af en stigning på 3,3 mia. EUR i landbrugsudgifter på grund af indførelsen af en ny fond til udvikling af landdistrikterne, ELFUL.

Faldet på 2,7 mia. EUR i udgifter til direkte central forvaltning udlignes til dels af en stigning på 0,9 mia. EUR i udgifter til fælles forvaltning forårsaget af en bedre klassificering af projekterne. Det resterende fald kan også forklares med ovennævnte årsager, dvs. afvikling af nogle projekter og nogle projekter mindre fremskredne end forudset i 2006.

3.4.2.   Andre driftsudgifter

Kurstab, undtagen i forbindelse med de finansielle aktiviteter, der er omhandlet nedenfor under bemærkning 3.6, opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.6

Det »andet« underudgiftsområde omfatter forfinansieringskorrektioner og afskrivninger/tab ved realisering vedrørende Kommissionens debitorer. Der er også medtaget et beløb på 224 mio. EUR i forbindelse med et konsolideret agentur — det vedrører gennemførelsen af CARDS-programmet i Kosovo, Serbien og Montenegro.

3.5.   FINANSIELLE INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Udbytte (fra risikokapitalfonde) | 6 | 6 |
| Renteindtægter: |
| Fra forfinansiering | 33 | 43 |
| Fra for sene betalinger | 81 | 65 |
| Fra swaps | 19 | 20 |
| Fra aktiver disponible for salg | 97 | 92 |
| Fra lån | 106 | 96 |
| Fra likvide midler | 263 | 123 |
| Andet | 12 | 1 |
| I alt | 611 | 440 |
| Andre finansielle indtægter: |
| Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver | 6 | 25 |
| Tilbageførsel af tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver | 1 | 2 |
| Andet | 23 | 104 |
| I alt | 30 | 131 |
| Justeringer til nutidsværdi | 24 | 43 |
| Kursgevinster | 3 | 1 |
| I alt | 674 | 621 |

(mio. EUR)

2007

2006

Udbytte (fra risikokapitalfonde)

Udbytte

6

6

6

6

Renteindtægter:

Fra forfinansiering

33

43

Fra for sene betalinger

81

65

Fra swaps

19

20

Fra aktiver disponible for salg

97

92

Fra lån

106

96

Fra likvide midler

263

123

Andet

12

1

I alt

611

611

440

440

Andre finansielle indtægter:

Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver

6

25

Tilbageførsel af tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver

1

2

Andet

23

104

I alt

30

30

131

131

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

24

24

43

43

Kursgevinster

Kursgevinster

3

3

1

1

I alt

I alt

674

674

621

621

Fællesskabernes finansielle indtægter består af renter af lån, ydet enten over det almindelige budget eller af lånte midler, og af obligationer og afledte instrumenter. Der påløber også renter af beløb på bankkonti og kortfristede bankindlån.

3.6.   FINANSIELLE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Renteudgifter: |
| Leasing | 101 | 102 |
| Fra swaps | 17 | 16 |
| Fra lån | 91 | 81 |
| Andet | 5 | 1 |
| I alt | 214 | 200 |
| Andre finansielle udgifter: |
| Tilpasning til finansielle bestemmelser | 11 | 38 |
| Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter | 57 | 55 |
| Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver | 9 | 0 |
| Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver | 15 | 10 |
| Andet | 35 | 23 |
| I alt | 127 | 126 |
| Justeringer til nutidsværdi | 7 | 0 |
| Kurstab | 6 | 5 |
| I alt | 354 | 331 |

(mio. EUR)

2007

2006

Renteudgifter:

Leasing

101

102

Fra swaps

17

16

Fra lån

91

81

Andet

5

1

I alt

214

214

200

200

Andre finansielle udgifter:

Tilpasning til finansielle bestemmelser

11

38

Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter

57

55

Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver

9

0

Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver

15

10

Andet

35

23

I alt

127

127

126

126

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

7

7

0

0

Kurstab

Kurstab

6

6

5

5

I alt

I alt

354

354

331

331

Den største finansielle udgift, der afholdes af De Europæiske Fællesskaber, er renter hovedsageligt i forbindelse med kontrakter om finansiel leasing og i forbindelse med lån, der er optaget for at finansiere långivningsaktiviteter. Ud over tab i forbindelse med salg og nedskrivning af værdien af finansielle aktiver omfatter andre finansielle udgifter også justeringer af finansielle hensættelser og forvaltningsgebyrer til de tilsynsførende.

3.7.   ANDEL AF NETTOOVERSKUD/(UNDERSKUD) FRA TILKNYTTEDE ORGANER OG JOINT VENTURES

I overensstemmelse med equitymetoden medtager Fællesskaberne i resultatopgørelsen deres andel af nettooverskuddet fra deres tilknyttede organ, EIF, og deres joint ventures (se også bemærkning E.2.3.1 og E.2.3.2).

E.2.3.1

E.2.3.2

3.8.   OPLYSNINGER OM SEGMENTER

I denne segmentberetning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og driftsudgifter for hvert af Kommissionens politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder kan samles under tre hovedoverskrifter — Aktiviteter inden for Den Europæiske Union, Aktiviteter uden for Den Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse udgiftsområder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker uden for Unionen, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser & andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at Fællesskabernes institutioner og organer kan fungere.

De konsoliderede agenturer er integreret i de forskellige politikområder. De øvrige institutioner, bortset fra Kommissionen, er samlet under et særligt politikområde. Tallene for de forskellige politikområder er bruttotallene før den konsoliderede eliminering, og disse opføres samlet i en enkelt kolonne.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, så man kan sammenligne nettoresultatet med resultatopgørelsen.

OPLYSNINGER OM SEGMENTER — OVERSIGT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Aktiviteter inden for EU | Aktiviteter uden for EU | Tjenesteydelser og andet | EKSF under afvikling | Andre institutioner | Konsoliderede elimineringer | I alt |
| Driftsindtægter: | | | | | | | |
| Bøder | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Landbrugsafgifter | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Inddrevne udgifter | 611 | 211 | 1 | 0 | 0 | (9) | 814 |
| Indtægter fra administrativ drift | 78 | 26 | 749 | 0 | 360 | (98) | 1 115 |
| Andre driftsindtægter | 1 419 | 319 | 264 | 1 | 1 | (826) | 1 178 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 8 081 | 556 | 1 014 | 1 | 361 | (933) | 9 080 |
| Administrationsudgifter: | (2 069) | (958) | (1 804) | 0 | (2 438) | 149 | (7 120) |
| Personaleudgifter | (1 497) | (678) | (950) | 0 | (1 172) | 8 | (4 289) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (88) | (10) | (108) | 0 | (137) | 0 | (343) |
| Andre administrative udgifter | (484) | (270) | (746) | 0 | (1 129) | 141 | (2 488) |
| Driftsudgifter: | (98 267) | (6 192) | (955) | (52) | 0 | 784 | (104 682) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (6 403) | (2 917) | (637) | 0 | 0 | 453 | (9 504) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (1 159) | (258) | (2) | 0 | 0 | 234 | (1 185) |
| Decentraliseret forvaltning | (17) | (1 961) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 978) |
| Delt forvaltning | (89 778) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (89 778) |
| Fælles forvaltning | (151) | (799) | 0 | 0 | 0 | 1 | (949) |
| Andre driftsudgifter | (759) | (257) | (316) | (52) | 0 | 96 | (1 288) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (100 336) | (7 150) | (2 759) | (52) | (2 438) | 933 | (111 802) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (92 255) | (6 594) | (1 745) | (51) | (2 077) | 0 | (102 722) |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 112 084 |
| Overskud på driften | 9 362 |
| Finansielle indtægter netto | 320 |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | (2 207) |
| Andel af tilknyttede organer/joint ventures | (13) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 7 462 |

(mio. EUR)

Aktiviteter inden for EU

Aktiviteter uden for EU

Tjenesteydelser og andet

EKSF under afvikling

Andre institutioner

Konsoliderede elimineringer

I alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Bøder

3 339

0

0

0

0

0

3 339

Landbrugsafgifter

2 634

0

0

0

0

0

2 634

Inddrevne udgifter

Inddrevne udgifter

611

211

1

0

0

(9)

814

Indtægter fra administrativ drift

Indtægter fra administrativ drift

78

26

749

0

360

(98)

1 115

Andre driftsindtægter

1 419

319

264

1

1

(826)

1 178

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

8 081

556

1 014

1

361

(933)

9 080

9 080

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(2 069)

(2 069)

(958)

(958)

(1 804)

(1 804)

0

0

(2 438)

(2 438)

149

149

(7 120)

(7 120)

Personaleudgifter

(1 497)

(678)

(950)

0

(1 172)

8

(4 289)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(88)

(10)

(108)

0

(137)

0

(343)

Andre administrative udgifter

(484)

(270)

(746)

0

(1 129)

141

(2 488)

Driftsudgifter:

(98 267)

(98 267)

(6 192)

(6 192)

(955)

(955)

(52)

(52)

0

0

784

784

(104 682)

(104 682)

Direkte centraliseret forvaltning

(6 403)

(2 917)

(637)

0

0

453

(9 504)

Indirekte centraliseret forvaltning

(1 159)

(258)

(2)

0

0

234

(1 185)

Decentraliseret forvaltning

(17)

(1 961)

0

0

0

0

(1 978)

Delt forvaltning

(89 778)

0

0

0

0

0

(89 778)

Fælles forvaltning

(151)

(799)

0

0

0

1

(949)

Andre driftsudgifter

(759)

(257)

(316)

(52)

0

96

(1 288)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(100 336)

(100 336)

(7 150)

(7 150)

(2 759)

(2 759)

(52)

(52)

(2 438)

(2 438)

933

933

(111 802)

(111 802)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(92 255)

(92 255)

(6 594)

(6 594)

(1 745)

(1 745)

(51)

(51)

(2 077)

(2 077)

0

0

(102 722)

(102 722)

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

112 084

112 084

Overskud på driften

Overskud på driften

9 362

9 362

Finansielle indtægter netto

320

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(2 207)

Andel af tilknyttede organer/joint ventures

(13)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

7 462

7 462

OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER INDEN FOR EU

| (mio. EUR) (mio. EUR) |
| --- |
| | Økonomiske og finansielle anliggender | Erhvervs- og virksomhedspolitik | Konkurrence | Beskæftigelse | Landbrug | Transport og energi | Miljø | Forskning | Informationssamfundet |
| Driftsindtægter: | | | | | | | | | |
| Bøder | 0 | 0 | 3 339 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 0 | 0 | 91 | 504 | 3 | 0 | 4 | 8 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 9 |
| Andre driftsindtægter | 0 | 152 | 0 | 36 | 41 | 207 | 36 | 339 | 19 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 0 | 161 | 3 339 | 127 | 3 179 | 212 | 37 | 343 | 36 |
| Administrationsudgifter: | (48) | (181) | (60) | (88) | (97) | (180) | (86) | (171) | (119) |
| Personaleudgifter | (42) | (129) | (56) | (69) | (83) | (137) | (64) | (146) | (91) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 |
| Andre administrative udgifter | (6) | (44) | (4) | (18) | (14) | (42) | (21) | (25) | (28) |
| Driftsudgifter: | (32) | (310) | (22) | (9 848) | (55 493) | (995) | (205) | (3 215) | (890) |
| Direkte central forvaltning | (32) | (241) | 0 | (182) | (30) | (652) | (180) | (3 193) | (818) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (58) | (10) | (2) | (43) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | (16) | 0 | 0 | 0 |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | (9 643) | (55 227) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (136) | 0 | 0 | 0 |
| Andre driftsudgifter | 0 | (69) | (22) | (23) | (235) | (133) | (15) | (20) | (29) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (80) | (491) | (82) | (9 936) | (55 590) | (1 175) | (291) | (3 386) | (1 009) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (80) | (330) | 3 257 | (9 809) | (52 411) | (963) | (254) | (3 043) | (973) |
| | Det Fælles Forskningscenter | Fiskeri | Indre marked | Regionalpolitik | Beskatning og toldunion | Uddannelse og kultur | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | Retfærdighed, frihed og sikkerhed | Aktiviteter inden for EU i alt |
| Driftsindtægter: | | | | | | | | | |
| Bøder | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 339 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 634 |
| Inddrevne udgifter | 0 | (46) | 0 | 30 | 0 | 11 | 5 | 1 | 611 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 53 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 78 |
| Andre driftsindtægter | 52 | 1 | 189 | (1) | 0 | 181 | 85 | 82 | 1 419 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 105 | (45) | 189 | 29 | 0 | 196 | 90 | 83 | 8 081 |
| Administrationsudgifter: | (355) | (32) | (138) | (63) | (41) | (196) | (135) | (79) | (2 069) |
| Personaleudgifter | (224) | (27) | (93) | (51) | (35) | (96) | (93) | (61) | (1 497) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (67) | 0 | (3) | 0 | (1) | (2) | (3) | (1) | (88) |
| Andre administrative udgifter | (64) | (5) | (42) | (12) | (5) | (98) | (39) | (17) | (484) |
| Driftsudgifter: | (107) | (792) | (51) | (24 239) | (37) | (1 216) | (379) | (436) | (98 267) |
| Direkte central forvaltning | (90) | (274) | (7) | (20) | (37) | (147) | (322) | (178) | (6 403) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | 0 | 0 | (31) | 0 | (998) | (16) | (1) | (1 159) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (17) |
| Delt forvaltning | 0 | (516) | 0 | (24 173) | 0 | 0 | 0 | (219) | (89 778) |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | (15 ) | 0 | 0 | 0 | 0 | (151) |
| Andre driftsudgifter | (17) | (2) | (44) | 0 | 0 | (71) | (41) | (38) | (759) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (462) | (824) | (189) | (24 302) | (78) | (1 412) | (514) | (515) | (100 336) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (357) | (869) | 0 | (24 273) | (78) | (1 216) | (424) | (432) | (92 255 ) |

(mio. EUR) (mio. EUR)

Økonomiske og finansielle anliggender

Erhvervs- og virksomhedspolitik

Konkurrence

Beskæftigelse

Landbrug

Transport og energi

Miljø

Forskning

Informationssamfundet

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Bøder

0

0

3 339

0

0

0

0

0

0

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

2 634

0

0

0

0

Inddrevne udgifter

0

0

0

91

504

3

0

4

8

Indtægter i forbindelse med administrationen

0

9

0

0

0

2

1

0

9

Andre driftsindtægter

0

152

0

36

41

207

36

339

19

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

0

0

161

161

3 339

3 339

127

127

3 179

3 179

212

212

37

37

343

343

36

36

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(48)

(48)

(181)

(181)

(60)

(60)

(88)

(88)

(97)

(97)

(180)

(180)

(86)

(86)

(171)

(171)

(119)

(119)

Personaleudgifter

(42)

(129)

(56)

(69)

(83)

(137)

(64)

(146)

(91)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

0

(8)

0

(1)

0

(1)

(1)

0

0

Andre administrative udgifter

(6)

(44)

(4)

(18)

(14)

(42)

(21)

(25)

(28)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(32)

(32)

(310)

(310)

(22)

(22)

(9 848)

(9 848)

(55 493)

(55 493)

(995)

(995)

(205)

(205)

(3 215)

(3 215)

(890)

(890)

Direkte central forvaltning

(32)

(241)

0

(182)

(30)

(652)

(180)

(3 193)

(818)

Indirekte central forvaltning

0

0

0

0

0

(58)

(10)

(2)

(43)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

0

(1)

(16)

0

0

0

Delt forvaltning

0

0

0

(9 643)

(55 227)

0

0

0

0

Fælles forvaltning

0

0

0

0

0

(136)

0

0

0

Andre driftsudgifter

0

(69)

(22)

(23)

(235)

(133)

(15)

(20)

(29)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(80)

(80)

(491)

(491)

(82)

(82)

(9 936)

(9 936)

(55 590)

(55 590)

(1 175)

(1 175)

(291)

(291)

(3 386)

(3 386)

(1 009)

(1 009)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(80)

(80)

(330)

(330)

3 257

3 257

(9 809)

(9 809)

(52 411)

(52 411)

(963)

(963)

(254)

(254)

(3 043)

(3 043)

(973)

(973)

Det Fælles Forskningscenter

Fiskeri

Indre marked

Regionalpolitik

Beskatning og toldunion

Uddannelse og kultur

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

Aktiviteter inden for EU i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Bøder

0

0

0

0

0

0

0

0

3 339

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

2 634

Inddrevne udgifter

0

(46)

0

30

0

11

5

1

611

Indtægter i forbindelse med administrationen

53

0

0

0

0

4

0

0

78

Andre driftsindtægter

52

1

189

(1)

0

181

85

82

1 419

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

105

105

(45)

(45)

189

189

29

29

0

0

196

196

90

90

83

83

8 081

8 081

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(355)

(355)

(32)

(32)

(138)

(138)

(63)

(63)

(41)

(41)

(196)

(196)

(135)

(135)

(79)

(79)

(2 069)

(2 069)

Personaleudgifter

(224)

(27)

(93)

(51)

(35)

(96)

(93)

(61)

(1 497)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(67)

0

(3)

0

(1)

(2)

(3)

(1)

(88)

Andre administrative udgifter

(64)

(5)

(42)

(12)

(5)

(98)

(39)

(17)

(484)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(107)

(107)

(792)

(792)

(51)

(51)

(24 239)

(24 239)

(37)

(37)

(1 216)

(1 216)

(379)

(379)

(436)

(436)

(98 267)

(98 267)

Direkte central forvaltning

(90)

(274)

(7)

(20)

(37)

(147)

(322)

(178)

(6 403)

Indirekte central forvaltning

0

0

0

(31)

0

(998)

(16)

(1)

(1 159)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

0

0

0

0

0

(17)

Delt forvaltning

0

(516)

0

(24 173)

0

0

0

(219)

(89 778)

Fælles forvaltning

0

0

0

(15 )

0

0

0

0

(151)

Andre driftsudgifter

(17)

(2)

(44)

0

0

(71)

(41)

(38)

(759)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(462)

(462)

(824)

(824)

(189)

(189)

(24 302)

(24 302)

(78)

(78)

(1 412)

(1 412)

(514)

(514)

(515)

(515)

(100 336)

(100 336)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(357)

(357)

(869)

(869)

0

0

(24 273)

(24 273)

(78)

(78)

(1 216)

(1 216)

(424)

(424)

(432)

(432)

(92 255 )

(92 255 )

OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER UDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Eksterne forbindelser | Handel | Udvikling | Udvidelse | Humanitær bistand | Aktiviteter uden for EU i alt |
| Driftsindtægter: | | | | | | |
| Inddrevne udgifter | 61 | 0 | 6 | 142 | 2 | 211 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 25 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 |
| Andre driftsindtægter | 69 | 0 | (2) | 252 | 0 | 319 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 155 | 0 | 5 | 394 | 2 | 556 |
| Administrationsudgifter: | (684) | (46) | (133) | (74) | (21) | (958) |
| Personaleudgifter | (451) | (41) | (119) | (53) | (14) | (678) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (8) | 0 | 0 | (2) | 0 | (10) |
| Andre administrative udgifter | (225) | (5) | (14) | (19) | (7) | (270) |
| Driftsudgifter: | (2 943) | (9) | (853) | (1 709) | (678) | (6 192) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (1 540) | (8) | (508) | (389) | (472) | (2 917) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (32) | 0 | (1) | (225) | 0 | (258) |
| Decentraliseret forvaltning | (711) | 0 | (348) | (902) | 0 | (1 961) |
| Fælles forvaltning | (644) | (1) | 15 | 34 | (203) | (799) |
| Andre driftsudgifter | (16) | 0 | (11) | (227) | (3) | (257) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (3 627) | (55) | (986) | (1 783) | (699) | (7 150) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (3 472) | (55) | (981) | (1 389) | (697) | (6 594) |

(mio. EUR)

Eksterne forbindelser

Handel

Udvikling

Udvidelse

Humanitær bistand

Aktiviteter uden for EU i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

61

0

6

142

2

211

Indtægter i forbindelse med administrationen

25

0

1

0

0

26

Andre driftsindtægter

69

0

(2)

252

0

319

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

155

155

0

0

5

5

394

394

2

2

556

556

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(684)

(684)

(46)

(46)

(133)

(133)

(74)

(74)

(21)

(21)

(958)

(958)

Personaleudgifter

(451)

(41)

(119)

(53)

(14)

(678)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(8)

0

0

(2)

0

(10)

Andre administrative udgifter

(225)

(5)

(14)

(19)

(7)

(270)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(2 943)

(2 943)

(9)

(9)

(853)

(853)

(1 709)

(1 709)

(678)

(678)

(6 192)

(6 192)

Direkte centraliseret forvaltning

(1 540)

(8)

(508)

(389)

(472)

(2 917)

Indirekte centraliseret forvaltning

(32)

0

(1)

(225)

0

(258)

Decentraliseret forvaltning

(711)

0

(348)

(902)

0

(1 961)

Fælles forvaltning

(644)

(1)

15

34

(203)

(799)

Andre driftsudgifter

(16)

0

(11)

(227)

(3)

(257)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(3 627)

(3 627)

(55)

(55)

(986)

(986)

(1 783)

(1 783)

(699)

(699)

(7 150)

(7 150)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(3 472)

(3 472)

(55)

(55)

(981)

(981)

(1 389)

(1 389)

(697)

(697)

(6 594)

(6 594)

OPLYSNING OM SEGMENTER — TJENESTEYDELSER OG ANDET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Presse og kommunikation | OLAF | Samordning | Personale og administration | Eurostat | Budget | Revision | Sprog | Andet | Tjenesteydelser og andet i alt |
| Driftsindtægter: | | | | | | | | | | |
| Inddrevne udgifter | 0 | 0 | 0 | 2 | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 2 | 5 | 0 | 616 | 0 | 43 | 0 | 83 | 0 | 749 |
| Andre driftsindtægter | (2) | (1) | 5 | 15 | 0 | 10 | 0 | 2 | 235 | 264 |
| DRIFTSINDTÆGTER I ALT | 0 | 4 | 5 | 633 | (1) | 53 | 0 | 85 | 235 | 1 014 |
| Administrationsudgifter: | (93) | (45) | (146) | (1 152) | (62) | (45) | (8) | (316) | 63 | (1 804) |
| Personaleudgifter | (59) | (31) | (120) | (414) | (57) | (36) | (7) | (252) | 26 | (950) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (2) | 0 | 0 | (106) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (108) |
| Andre administrative udgifter | (32) | (14) | (26) | (632) | (5) | (9) | (1) | (64) | 37 | (746) |
| Driftsudgifter: | (82) | (11) | (2) | (44) | (56) | (473) | 0 | (1) | (286) | (955) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (79) | (11) | (1) | (39) | (56) | (470) | 0 | (1) | 20 | (637) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (2) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) |
| Andre driftsudgifter | (1) | 0 | (1) | (5) | 0 | (3) | 0 | 0 | (306) | (316) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (175) | (56) | (148) | (1 196) | (118) | (518) | (8) | (317) | (223) | (2 759) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (175) | (52) | (143) | (563) | (119) | (465) | (8) | (232) | 12 | (1 745) |

(mio. EUR)

Presse og kommunikation

OLAF

Samordning

Personale og administration

Eurostat

Budget

Revision

Sprog

Andet

Tjenesteydelser og andet i alt

Driftsindtægter:

Driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

0

0

0

2

(1)

0

0

0

0

1

Indtægter i forbindelse med administrationen

2

5

0

616

0

43

0

83

0

749

Andre driftsindtægter

(2)

(1)

5

15

0

10

0

2

235

264

DRIFTSINDTÆGTER I ALT

0

0

4

4

5

5

633

633

(1)

(1)

53

53

0

0

85

85

235

235

1 014

1 014

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(93)

(93)

(45)

(45)

(146)

(146)

(1 152)

(1 152)

(62)

(62)

(45)

(45)

(8)

(8)

(316)

(316)

63

63

(1 804)

(1 804)

Personaleudgifter

(59)

(31)

(120)

(414)

(57)

(36)

(7)

(252)

26

(950)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(2)

0

0

(106)

0

0

0

0

0

(108)

Andre administrative udgifter

(32)

(14)

(26)

(632)

(5)

(9)

(1)

(64)

37

(746)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(82)

(82)

(11)

(11)

(2)

(2)

(44)

(44)

(56)

(56)

(473)

(473)

0

0

(1)

(1)

(286)

(286)

(955)

(955)

Direkte centraliseret forvaltning

(79)

(11)

(1)

(39)

(56)

(470)

0

(1)

20

(637)

Indirekte centraliseret forvaltning

(2)

0

0

0

0

0

0

0

0

(2)

Andre driftsudgifter

(1)

0

(1)

(5)

0

(3)

0

0

(306)

(316)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(175)

(175)

(56)

(56)

(148)

(148)

(1 196)

(1 196)

(118)

(118)

(518)

(518)

(8)

(8)

(317)

(317)

(223)

(223)

(2 759)

(2 759)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(175)

(175)

(52)

(52)

(143)

(143)

(563)

(563)

(119)

(119)

(465)

(465)

(8)

(8)

(232)

(232)

12

12

(1 745)

(1 745)

4.   BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1.   FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere Fællesskabernes evne til at generere likvide midler og deres behov for at anvende disse midler.

Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af den indirekte metode. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret justeres for virkningerne af transaktioner uden indvirkning på likviditeten, for eventuelle udsættelser eller reguleringer af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger af kontanter til aktioner og indtægts- eller udgiftselementer i forbindelse med investering eller finansiering af pengestrømme.

Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i en udenlandsk valuta, registreres i De Europæiske Fællesskabers rapporteringsvaluta (euro), ved anvendelse af omregningskursen mellem euro og den udenlandske valuta på pengestrømsdatoen.

Ovenstående pengestrømsopgørelse viser pengestrømme klassificeret efter operationelle aktiviteter og investeringsaktiviteter (Fællesskaberne har ingen finansieringsaktiviteter).

4.2.   DRIFTSAKTIVITETER

Driftsaktiviteter er de af Fællesskabernes aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet fald den tilknyttede låntagning) betragtes ikke som investerings- (eller finansierings-)aktiviteter, da de udgør en del af de generelle målsætninger og dermed hører ind under Fællesskabernes daglige transaktioner. Driftsaktiviteter omfatter også investeringer såsom EIF, EBRD og risikokapitalfonde. Således er formålet med disse aktiviteter at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

4.3.   INVESTERINGSAKTIVITETER

Investeringsaktiviteter er erhvervelse og afståelse af materielle og immaterielle anlægsaktiver og andre investeringer, der ikke indgår som likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise de egentlige investeringer, Fællesskaberne har foretaget.

Det skal bemærkes, at 5 037 mio. EUR i likvide midler, som Fællesskaberne ligger inde med, ikke kan anvendes af Fællesskaberne. Det er kontanter, der er modtaget som betaling af bøder, hvor den anden part har anfægtet bødeforlægget. Disse beløb er klart anført som »begrænsede likvider« under ovenstående bemærkning 2.11.

2.11

5.   ELEMENTER UDEN FOR BALANCEN

EVENTUALAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Modtagne garantier: | 5.1 | | |
| Modtagne garantier vedrørende forfinansiering | 5.1.1 | 1 147 | 1 182 |
| Modtagne garantier vedrørende bøder i verserende sager | 5.1.2 | 2 563 | 1 783 |
| Andre modtagne garantier | 5.1.3 | 784 | 954 |
| I alt | | 4 494 | 3 919 |
| Underskrevne låneaftaler | 5.2 | 0 | 0 |
| Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med strukturforanstaltninger | 5.3 | 1 701 | 1 477 |
| Andre eventualaktiver | 5.4 | 4 455 | 1 274 |
| Eventualaktiver i alt | | 10 650 | 6 670 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2007

31.12.2006

Modtagne garantier:

Modtagne garantier:

5.1

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

5.1.1

1 147

1 182

Modtagne garantier vedrørende bøder i verserende sager

5.1.2

2 563

1 783

Andre modtagne garantier

5.1.3

784

954

I alt

4 494

3 919

Underskrevne låneaftaler

Underskrevne låneaftaler

5.2

0

0

0

0

Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med strukturforanstaltninger

Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder i forbindelse med strukturforanstaltninger

5.3

1 701

1 701

1 477

1 477

Andre eventualaktiver

Andre eventualaktiver

5.4

4 455

4 455

1 274

1 274

Eventualaktiver i alt

Eventualaktiver i alt

10 650

10 650

6 670

6 670

EVENTUALFORPLIGTELSER OG FORPLIGTELSER TIL SENERE FINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Eventualforpligtelser | Bemærkning | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Stillede garantier: | 5.5 | | |
| Garantier stillet for EIB-lån | 5.5.1 | 15 787 | 14 792 |
| Andre stillede garantier | 5.5.2 | 76 | 0 |
| I alt | | 15 863 | 14 792 |
| Bøder — Klager til Domstolen | 5.6 | 8 682 | 5 611 |
| EGFL — i afventning af domstolsdom | 5.7 | 1 095 | 1 255 |
| Beløb vedrørende retssager og andre tvister | 5.8 | 2 043 | 2 429 |
| Andre eventualforpligtelser | 5.9 | 19 | 7 |
| Eventualforpligtelser i alt | | 27 702 | 24 094 |
| Forpligtelser til senere finansiering | Bemærkning | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Uudnyttede lånetilsagn | 5.10 | 239 | 256 |
| Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt | 5.11 | 95 992 | 90 040 |
| Retlige forpligtelser vedrørende flerårige foranstaltninger | 5.12 | | |
| Strukturforanstaltninger | 5.12.1 | 385 722 | 0 |
| Protokoller med Middelhavslandene | 5.12.2 | 262 | 260 |
| Fiskeriaftaler | 5.12.3 | 225 | 337 |
| I alt | | 386 209 | 597 |
| Bidrag til tilknyttede organer | 5.13 | | |
| Kapitalandele i EBRD, som ikke er krævet indbetalt | 5.13.1 | 443 | 443 |
| Kapitalandele i EIF, som ikke er krævet indbetalt | 5.13.2 | 553 | 480 |
| I alt | | 996 | 923 |
| Forpligtelser vedrørende operationel leasing | 5.14 | 2 003 | 1 660 |
| Kontraktmæssige forpligtelser | 5.15 | 806 | 567 |
| Forpligtelser til senere finansiering i alt | | 486 245 | 94 043 |
| Alle eventualforpligtelser og forpligtelser skal finansieres over fællesskabsbudgettet i de kommende år, hvis de bliver eksigible. Fællesskabsbudgettet finansieres af medlemsstaterne. |

(mio. EUR)

Eventualforpligtelser

Bemærkning

31.12.2007

31.12.2006

Stillede garantier:

Stillede garantier:

5.5

Garantier stillet for EIB-lån

5.5.1

15 787

14 792

Andre stillede garantier

5.5.2

76

0

I alt

15 863

15 863

14 792

14 792

Bøder — Klager til Domstolen

Bøder — Klager til Domstolen

5.6

8 682

8 682

5 611

5 611

EGFL — i afventning af domstolsdom

EGFL — i afventning af domstolsdom

5.7

1 095

1 095

1 255

1 255

Beløb vedrørende retssager og andre tvister

Beløb vedrørende retssager og andre tvister

5.8

2 043

2 043

2 429

2 429

Andre eventualforpligtelser

Andre eventualforpligtelser

5.9

19

19

7

7

Eventualforpligtelser i alt

Eventualforpligtelser i alt

27 702

27 702

24 094

24 094

Forpligtelser til senere finansiering

Bemærkning

31.12.2007

31.12.2006

Uudnyttede lånetilsagn

Uudnyttede lånetilsagn

5.10

239

239

256

256

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

5.11

95 992

95 992

90 040

90 040

Retlige forpligtelser vedrørende flerårige foranstaltninger

Retlige forpligtelser vedrørende flerårige foranstaltninger

5.12

Strukturforanstaltninger

5.12.1

385 722

0

Protokoller med Middelhavslandene

5.12.2

262

260

Fiskeriaftaler

5.12.3

225

337

I alt

386 209

386 209

597

597

Bidrag til tilknyttede organer

Bidrag til tilknyttede organer

5.13

Kapitalandele i EBRD, som ikke er krævet indbetalt

5.13.1

443

443

Kapitalandele i EIF, som ikke er krævet indbetalt

5.13.2

553

480

I alt

996

996

923

923

Forpligtelser vedrørende operationel leasing

Forpligtelser vedrørende operationel leasing

5.14

2 003

2 003

1 660

1 660

Kontraktmæssige forpligtelser

Kontraktmæssige forpligtelser

5.15

806

806

567

567

Forpligtelser til senere finansiering i alt

Forpligtelser til senere finansiering i alt

486 245

486 245

94 043

94 043

Alle eventualforpligtelser og forpligtelser skal finansieres over fællesskabsbudgettet i de kommende år, hvis de bliver eksigible. Fællesskabsbudgettet finansieres af medlemsstaterne.

EVENTUALAKTIVER

5.1.   MODTAGNE GARANTIER

5.1.1.   Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

Det er garantier, som De Europæiske Fællesskaber kræver af modtagere, når de udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig »den nominelle værdi« og »den løbende værdi«. For så vidt angår den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. Den nominelle værdi er opført som et eventualaktiv. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende udligning. Den løbende værdi er opført i bemærkningerne til årsregnskabet.

Pr. 31. december 2007 beløb den nominelle værdi af de af Kommissionen modtagne garantier for så vidt angår forskud sig til 1 007 mio. EUR sammenlignet med 772 mio. EUR for den løbende værdi. Se også E.2.5 og E.2.9 for yderligere oplysninger vedrørende lang- og kortsigtet forfinansiering.

E.2.5

E.2.9

5.1.2.   Modtagne garantier vedrørende bøder i verserende sager

Det er garantier, der er stillet af modtagere af fællesskabsbøder, som ønsker at gøre indsigelse mod bøderne. Der kan stilles en bankgaranti for det pågældende beløb (med renter) i stedet for at foretage en foreløbig betaling.

5.1.3.   Andre modtagne garantier

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Euratomlån: garantier fra tredjelande | 474 | 436 |
| Opfyldelsesgarantier | 217 | 402 |
| Garantier modtaget som led i udbud | 4 | 5 |
| Garantier for betalingsforsinkelser | 6 | 18 |
| Andet | 83 | 93 |
| I alt | 784 | 954 |

(mio. EUR)

31.12.2007

31.12.2006

Euratomlån: garantier fra tredjelande

474

436

Opfyldelsesgarantier

217

402

Garantier modtaget som led i udbud

4

5

Garantier for betalingsforsinkelser

6

18

Andet

83

93

I alt

784

784

954

954

Kommissionen har modtaget garantier fra tredjepartsgaranter med hensyn til lån ydet gennem Euratom. Kommissionen har ikke modtaget garantier fra tredjepart for lån ydet i forbindelse med ordningen for makrofinansiel bistand (MFA). Disse lån er imidlertid garanteret gennem Garantifonden. Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af fællesskabsfinansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med Fællesskaberne. Andre garantier omfatter 73 mio. EUR pr. 31. december 2007 (2006: 83 mio. EUR) vedrørende garantier modtaget af EKSF under afvikling for ydede lån (som specificeret i de tilknyttede kontrakter).

5.2.   UNDERSKREVNE LÅNTAGNINGSAFTALER

Det er låntagningsaftaler, som Fællesskaberne har indgået, men endnu ikke udnyttet inden årets udgang — der var ingen pr. 31. december 2007 og heller ikke i 2006.

5.3.   SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER — STRUKTURFORANSTALTNINGER

Nedenstående tabel viser det potentielle inddrivelsesbeløb, som medlemsstaterne vil kunne foretage efter afsløring af uretmæssige krav på strukturfonde. Den er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94. Beløbene er opdelt på de enkelte medlemsstater.

Tabellen viser de beløb, som medlemsstaterne har angivet skal inddrives.

EVENTUALAKTIVER: TILFÆLDE AF SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Østrig | 15 | 15 |
| Belgien | 16 | 15 |
| Den Tjekkiske Republik | 1 | 0 |
| Danmark | 10 | 12 |
| Estland | 1 | 0 |
| Finland | 3 | 3 |
| Frankrig | 12 | 13 |
| Tyskland | 592 | 580 |
| Grækenland | 69 | 65 |
| Ungarn | 1 | 0 |
| Irland | 1 | 2 |
| Italien | 434 | 412 |
| Letland | 1 | 0 |
| Nederlandene | 12 | 12 |
| Polen | 11 | 1 |
| Portugal | 83 | 73 |
| Slovakiet | 1 | 0 |
| Slovenien | 0 | 1 |
| Spanien | 249 | 157 |
| Sverige | 2 | 1 |
| Det Forenede Kongerige | 178 | 115 |
| I alt | 1 692 | 1 477 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

31.12.2007

31.12.2006

Østrig

15

15

Belgien

16

15

Den Tjekkiske Republik

1

0

Danmark

10

12

Estland

1

0

Finland

3

3

Frankrig

12

13

Tyskland

592

580

Grækenland

69

65

Ungarn

1

0

Irland

1

2

Italien

434

412

Letland

1

0

Nederlandene

12

12

Polen

11

1

Portugal

83

73

Slovakiet

1

0

Slovenien

0

1

Spanien

249

157

Sverige

2

1

Det Forenede Kongerige

178

115

I alt

I alt

1 692

1 692

1 477

1 477

De beløb, som er angivet i denne tabel, er snarere teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på fællesskabsbudgettet. Det har følgende årsager:

| — | Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

| — | Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation. |
| --- | --- |

—

Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation.

| — | Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol. |
| --- | --- |

—

Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol.

| — | Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2007. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2007. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger tilstrækkelig nøjagtigt at vurdere muligheden for inddrivelse i de enkelte tilfælde. De største bevægelser siden 2006 vedrører forøgelser i forbindelse med: sager vedrørende Den Europæiske Socialfond (Italien: 11 mio. EUR), sager vedrørende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (Det Forenede Kongerige: 40 mio. EUR, Spanien: 109 mio. EUR, Polen: 10 mio. EUR og Tyskland: 10 mio. EUR), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (Det Forenede Kongerige: 23 mio. EUR) og sager vedrørende Samhørighedsfonden (Spanien: 30 mio. EUR). Beløbene fra Spanien for sager vedrørende Den Europæiske Socialfond er faldet med 50 mio. EUR sammenlignet med 2006.

Posten omfatter tillige 9 mio. EUR for beløb vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, for tidsrummet 1994-1999.

5.4.   ANDRE EVENTUALAKTIVER

Mange af Fællesskabets udgifter er som følge af deres art midlertidige, da Kommissionen af hensyn til kontrol og forsvarlig finansiel forvaltning forbeholder sig retten til at revidere/kontrollere/udligne udbetalte beløb, inden den erklærer dem for endelige. Indtil et bestemt beløb/projekt/program er erklæret støtteberettiget i overensstemmelse med den relevante kontrakt og/eller forordning, er der fortsat mulighed for at inddrive beløbene fra støttemodtagerne eller mindske fremtidige betalinger. Kommissionen har desuden ret til at foretage kontrol efter den endelige betaling og om nødvendigt inddrive beløb, der uretmæssigt er udbetalt.

5.4.1.   Anslåede beløb

For så vidt angår landbrug og udvikling af landdistrikter er de af medlemsstaterne opgivne beløb fortsat foreløbige, indtil årsregnskabet er afsluttet, principielt pr. 30. april N + 1 på grundlag af Kommissionens årlige påtegnelse og revision. Kommissionen kan også foretage finansielle korrektioner i medfør af beslutninger om regnskabsafslutning, men kun i et begrænset tidsrum på 24 måneder, inden der foretages revision af et specifikt udgiftsområde opgivet af en specifik medlemsstat. Derfor er et beløb på 1 515 mio. EUR her medtaget som et eventualaktiv og vedrører skønnede tilgodehavender i medfør af beslutninger om regnskabsafslutning på landbrugsområdet, der medfører finansielle korrektioner, i forbindelse med revision af visse udgifter, der blev opgivet i tidsrummet 2001-2006. Da beløbene endnu ikke er endelige, er de ikke opført på balancen.

I år er der også medtaget et beløb på 2,9 mia. EUR som et eventualaktiv i tilknytning til mulige finansielle korrektioner under inddrivelse fra medlemsstaterne. Beløbet er baseret på udkommet af Kommissionens revision og Revisionsrettens, som Generaldirektoraterne følger op på. Det drejer sig om bedst mulig anslåelse ved afslutningen af 2007-regnskaberne under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne, gennemførelsen af de afhjælpende handlingsplaner og formelle skrivelser med den endelige holdning. Beløbet kan ændre sig som følge af proceduren for suspensioner og finansielle korrektioner, hvor medlemsstaterne får mulighed for under en høring at fremlægge yderligere dokumentation til støtte for deres krav.

5.4.2.   Ikke anslåede beløb

Deltagergarantifonden

Deltagergarantifonden (DGF) er et instrument til gensidig gavn oprettet med det 7. rammeprogram for forskning og udvikling (FP7). Formålet er først og fremmest at dække Fællesskabernes og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under FP7, idet fondens kapital og interesser udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud bidrager til kapitalen under aktionens varighed. Som sådanne er de ejere af Deltagergarantifonden, idet Fællesskaberne repræsenteres af Kommissionen som eksekutivmyndighed. Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltagerne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, bortset fra tilfælde, hvor fonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende opfyldelse af deres forpligtelser — i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage.

Deltagergarantifonden sikrer såvel Fællesskabernes som deltagernes finansielle interesser. Fonden kan derfor anses som et eventualaktiv for Fællesskaberne, men beløbet afhænger af, hvorvidt der indtræder en række usikre fremtidige begivenheder, og kan derfor ikke værdiansættes pålideligt for øjeblikket. Der er således ikke opført noget beløb som eventualaktiv. Til orientering var der pr. 31. december 2007 fra deltagerne indbetalt bidrag til fonden for et samlet beløb på 38 mio. EUR.

EVENTUALFORPLIGTELSER

5.5.   STILLEDE GARANTIER

5.5.1.   For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler til fordel for tredjelande

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Risikodeling 31.12.2007 | Ikke-risikodeling 31.12.2007 | Restbeløb 31.12.2007
  I alt | Restbeløb 31.12.2006 |
| Offentlig myndighed | Privat virksomhed |
| Garanti på 65 % | 1 756 | 7 063 | 1 319 | 10 138 | 8 040 |
| Garanti på 70 % | 191 | 2 799 | 235 | 3 225 | 3 747 |
| Garanti på 75 % | 0 | 1 116 | 129 | 1 245 | 1 487 |
| Garanti på 100 % | 0 | 886 | 293 | 1 179 | 1 518 |
| I alt | 1 947 | 11 864 | 1 976 | 15 787 | 14 792 |

(mio. EUR)

Risikodeling 31.12.2007

Ikke-risikodeling 31.12.2007

Restbeløb 31.12.2007

I alt

Restbeløb 31.12.2006

Offentlig myndighed

Privat virksomhed

Garanti på 65 %

1 756

7 063

1 319

10 138

8 040

Garanti på 70 %

191

2 799

235

3 225

3 747

Garanti på 75 %

0

1 116

129

1 245

1 487

Garanti på 100 %

0

886

293

1 179

1 518

I alt

I alt

1 947

1 947

11 864

11 864

1 976

1 976

15 787

15 787

14 792

14 792

Fællesskabernes budget garanterer de lån, som EIB havde underskrevet af egne midler til fordel for tredjelande den 31. december 2007 (inkl. lån ydet til medlemsstater inden tiltrædelsen). Fællesskabernes garanti er imidlertid begrænset til en procentsats af loftet for de godkendte bevillinger: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af fællesskabsgarantien. Pr. 31. december 2007 var det samlede udestående 15 787 mio. EUR (2006: 14 792 mio. EUR), hvilket udgør Fællesskabernes maksimale risiko.

For lån, som er omfattet af en garanti fra fællesskabsbudgettet, får EIB desuden garantier fra tredjepart (stater og offentlige eller private finansielle institutioner). I disse tilfælde er Kommissionen sekundær garant. Fællesskabernes budgetgaranti omfatter kun den politiske risiko ved garantier, som er stillet under afsnittet »risikodeling«. De øvrige risici dækkes af EIB, hvis den primære garant ikke overholder sine forpligtelser. For de garantier, der er stillet under afsnittet »ikke-risikodeling«, dækker fællesskabsbudgettet alle risici, hvis den primære garant ikke opfylder sine forpligtelser. Hvis den primære garant er en offentlig myndighed, er disse risici normalt begrænset til den politiske risiko, men når garantierne stilles af en privat institution eller et privat selskab, kan det blive nødvendigt også at dække den kommercielle risiko over fællesskabsbudgettet.

5.5.2.   Andre stillede garantier

Under finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) anvendes Kommissionens bidrag til at sikre finansielle risici for lån og garantier fra Den Europæiske Investeringsbank til støtteberettigede forskningsprojekter. Samlet er der på Kommissionens budget for tidsrummet 2007 til 2013 afsat indtil 1 mia. EUR, hvoraf 800 mio. EUR vedrører særprogrammet »Samarbejde« og indtil 200 mio. EUR særprogrammet »Kapacitet«. Den Europæiske Investeringsbank har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb.

Kommissionen har blokeret et beløb på 34 mio. EUR som »kapitaltilførsel«. Denne kapitaltilførsel dækker uventede tab på lån og garantier stillet af Den Europæiske Investeringsbank inden for rammerne af finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF). Dette er det maksimale tab, Kommissionen kan lide i tilfælde af misligholdelse af lån eller garantier. Det er loftet for den garanti, som Kommissionen har stillet for RSFF, og anses derfor som Fællesskabernes eventualforpligtelse.

Som led i Meda-programmet har Kommissionen oprettet en garantimekanisme gennem en særlig fond til fordel for to marokkanske organisationer, nemlig Caisse Centrale de Garantie og Fonds Dar Ad-Damane. Kreditfaciliteterne beløber sig pr. 31. december 2007 til i alt 1 050 mio. MAD, hvoraf 465 mio. MAD (41 mio. EUR) er dækket af Kommissionens garanti.

5.6.   BØDER

Beløbene angår bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt, og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om der vil blive indgivet klage. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Renterne af de midlertidige betalinger (309 mio. EUR) er medregnet i det økonomiske resultat for året og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at beløbene er usikre.

5.7.   EGFL — I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med EGFL i afventning af Domstolens dom. Fastsættelsen af det endelige forpligtelsesbeløb og af det år, hvor virkningerne af, at appelsager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer. Et overslag over de beløb, der skal betales (216 mio. EUR) er medtaget på balancen som en langsigtet hensættelse (se bemærkning E.2.13).

E.2.13

5.8.   BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

Denne post vedrører erstatningssager, der er anlagt mod Fællesskaberne, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. De betydeligste beløb er omtalt nedenfor:

| — | Sag anlagt i juni 2003 vedrørende en beslutning truffet af Kommissionen. Det oprindelige krav var 518 mio. GBP. Kommissionen afgav duplik i februar 2005. Kravet blev i maj 2008 nedsat til 257 mio. GBP. Dommen forventes afsagt senere i 2008. |
| --- | --- |

—

Sag anlagt i juni 2003 vedrørende en beslutning truffet af Kommissionen. Det oprindelige krav var 518 mio. GBP. Kommissionen afgav duplik i februar 2005. Kravet blev i maj 2008 nedsat til 257 mio. GBP. Dommen forventes afsagt senere i 2008.

| — | Erstatningssag anlagt i oktober 2003 vedrørende en beslutning truffet af Kommissionen. Der er tale om et krav på 1 664 mio. EUR. Førsteinstansretten afsagde i juli 2007 dom i sagen, i henhold til hvilken Kommissionen skal betale erstatning. Retten udmålte imidlertid ikke erstatningsbeløbet. En uafhængig ekspert skal nu udpeges, og det er ikke muligt at opføre et pålideligt skøn over erstatningsbeløbet. Endvidere har Førsteinstansretten endnu ikke afsagt dom i Kommissionens appel over afgørelsen. I betragtning af disse usikkerhedselementer opretholdes eventualforpligtelsen på værdien af det oprindelige krav. |
| --- | --- |

—

Erstatningssag anlagt i oktober 2003 vedrørende en beslutning truffet af Kommissionen. Der er tale om et krav på 1 664 mio. EUR. Førsteinstansretten afsagde i juli 2007 dom i sagen, i henhold til hvilken Kommissionen skal betale erstatning. Retten udmålte imidlertid ikke erstatningsbeløbet. En uafhængig ekspert skal nu udpeges, og det er ikke muligt at opføre et pålideligt skøn over erstatningsbeløbet. Endvidere har Førsteinstansretten endnu ikke afsagt dom i Kommissionens appel over afgørelsen. I betragtning af disse usikkerhedselementer opretholdes eventualforpligtelsen på værdien af det oprindelige krav.

Andre beløb vedrører tvister, der involverer leverandører, kontrahenter og tidligere personale. Det skal bemærkes, at sagsøger ved erstatningssager efter EF-traktatens artikel 288 skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at tildele borgerne rettigheder, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden.

5.9.   ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

Det største beløb under denne post er en mulig eventualforpligtelse (anslået til 5 mio. EUR) vedrørende visse udgifter til sygdomsbekæmpelse, som det kan blive nødvendigt at dække via Kommissionens budget.

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE FREMTIDIG FINANSIERING

5.10.   UUDNYTTEDE LÅNETILSAGN

Der er tale om aftaler om långivning og egenkapitalinvestering, som Kommissionen og EKSF under afvikling har indgået (ikke omfattet af uindfriede forpligtelser), men som den anden part ikke har udnyttet inden årets udgang.

5.11.   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE BEVILLINGER, DER ENDNU IKKE ER ANVENDT

De uindfriede forpligtelser (Reste à Liquider) udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Pr. 31. december 2007 udgjorde de uindfriede forpligtelser på budgettet 138 740 mio. EUR. Det beløb, der fremgår som en fremtidig forpligtelse, der skal finansieres, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter på resultatopgørelsen for 2007, dvs. i alt 95 992 mio. EUR.

De uindfriede forpligtelser er den normale følge af flerårige programmer. For at få et mere præcist overblik over dette beløbs sammensætning blev det besluttet separat at anføre de ældste forpligtelser eller de forpligtelser, for hvilke der ikke var noteret nogen bevægelser. Således blev begrebet »potentielt unormale uindfriede forpligtelser« defineret. Det består af forpligtelser, som opfylder én af følgende to betingelser:

| — | Forpligtelsen er mere end fem år gammel. |
| --- | --- |

—

Forpligtelsen er mere end fem år gammel.

| — | Der er i forbindelse med forpligtelsen ikke noteret nogen regnskabstransaktion (betaling eller frigørelse) inden for de sidste to år. |
| --- | --- |

—

Der er i forbindelse med forpligtelsen ikke noteret nogen regnskabstransaktion (betaling eller frigørelse) inden for de sidste to år.

I de fælles erklæringer af november 2002 og 2003 understregede Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet behovet for gradvis at nedbringe de potentielt unormale uindfriede forpligtelser. På mødet i begyndelsen af hvert regnskabsår identificeres de forpligtelser, der opfylder denne definition, og de undersøges individuelt. Disse forpligtelser klassificeres i otte særskilte kategorier, alt efter det identificerede hypotetiske tilfælde. Det skal bemærkes, at størstedelen af de forpligtelser, der opfylder kriteriet »potentielt unormal uindfriet forpligtelse«, af tjenestegrenene er klassificeret som normale forpligtelser eller endnu ikke afsluttede kontrakter (på trods af overskridelsen af fristen for indsendelse af faktura/understøttende dokumentation). Formålet med den årlige øvelse vedrørende potentielt unormale uindfriede forpligtelser er at minimere andelen af uberettigede uindfriede forpligtelser ved at gennemgå hver enkelt potentielt unormal forpligtelse, ajourføre tjenestegrenenes klassificeringer og overvåge, at kontraktlige forpligtelser, der kan afsluttes, faktisk fjernes.

5.12.   RETLIGE FORPLIGTELSER VEDRØRENDE FLERÅRIGE FORANSTALTNINGER

Disse forpligtelser skyldes, at Kommissionen har indgået retlige langfristede forpligtelser for en række beløb, som endnu ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet. Ikke alle flerårige programmer omfatter forpligtelser, der indebærer, at de medtages under posten, idet udgifterne i de kommende år er afhængige af budgetmyndighedens årlige beslutninger eller ændringer i den relevante lovgivning.

5.12.1.   Strukturinterventioner

Nedenstående tabel viser en sammenligning mellem de retlige forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået budgetforpligtelser, og maksimale forpligtelser i forhold til de beløb, der er forudset i de finansielle rammer (overslag) for 2007-2013:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb, finansielle overslag 2007-2013
  (A) | Indgåede retlige forpligtelser
  (B) | Budgetforpligtelser 2007
  (C) | Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser
  (= B—C) | Maksimal forpligtelse
  (= A—C) |
| Samhørighedsfonden | 346 542 | 341 514 | 44 822 | 296 692 | 301 720 |
| Naturressourcer | 92 599 | 67 816 | 9 941 | 57 875 | 82 658 |
| Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten | 1 629 | 1 629 | 285 | 1 344 | 1 344 |
| I alt | 440 770 | 410 959 | 55 048 | 355 911 | 385 722 |

(mio. EUR)

Beløb, finansielle overslag 2007-2013

(A)

Indgåede retlige forpligtelser

(B)

Budgetforpligtelser 2007

(C)

Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser

(= B—C)

Maksimal forpligtelse

(= A—C)

Samhørighedsfonden

346 542

341 514

44 822

296 692

301 720

Naturressourcer

92 599

67 816

9 941

57 875

82 658

Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten

1 629

1 629

285

1 344

1 344

I alt

I alt

440 770

440 770

410 959

410 959

55 048

55 048

355 911

355 911

385 722

385 722

Strukturinterventioner udgør støtte planlagt for tidsrummet 2007-2013. En ny finansiel rammeperiode påbegyndtes i 2007, og formatet og målsætninger er forskellige i forhold til den foregående periode. Da det er begyndelsen på en ny periode, er de retlige forpligtelser ret omfattende, navnlig sammenholdt med 2006, hvor der ikke skulle anføres beløb, da der ikke var udestående forpligtelser pr. 31. december 2006.

5.12.2.   Protokoller med Middelhavslandene

Forpligtelser, som indgås i henhold til finansprotokollerne med tredjelande i Middelhavsområdet: Det beløb, som er medtaget her, er differencen mellem det samlede beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetforpligtelser. Disse protokoller er internationale traktater, som ikke kan afvikles uden begge parters samtykke, men afviklingsprocessen er i gang.

5.12.3.   Fiskeriaftaler

Fiskeriaftaler dækker forpligtelser, der er indgået med tredjeparter for andre interventioner under eksterne og fiskerirelaterede aktioner for en given periode.

5.13.   BIDRAG TIL TILKNYTTEDE ORGANER

Dette beløb svarer til udestående betalinger i forbindelse med den del af den kapital, Kommissionen har tegnet, som ikke er krævet indbetalt.

5.13.1.   Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EBRD

| (mio. EUR) |
| --- |
| EBRD | EBRD's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Indbetalt | (5 198) | (157) |
| Ikke krævet indbetalt | 14 596 | 443 |

(mio. EUR)

EBRD

EBRD's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapital

19 794

600

Indbetalt

(5 198)

(157)

Ikke krævet indbetalt

14 596

443

443

5.13.2.   Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EIF

| (mio. EUR) |
| --- |
| EIF | EIF's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapital | 2 770 | 691 |
| Indbetalt | (554) | (138) |
| Ikke krævet indbetalt | 2 216 | 553 |

(mio. EUR)

EIF

EIF's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapital

2 770

691

Indbetalt

(554)

(138)

Ikke krævet indbetalt

2 216

553

553

På EIF's årlige generalforsamling den 7. maj 2007 blev det besluttet at udstede 1 000 nye aktier svarende til de 2 000, der allerede findes (nominel værdi på hver: 1 mio. EUR, betalt andel: 20 %). Fondens aktionærer har mulighed for at tegne disse nye aktier forholdsmæssigt over en fireårs periode fra 2007 til 2010. Den Europæiske Investeringsbank vil inden den 30. juni 2010 tegne samtlige de aktier, som de øvrige aktionærer endnu ikke har tegnet.

I løbet af 2007 tegnede EIF's aktionærer i alt 770 aktier med en nominel værdi på 1 mio. EUR hver. Overkursen ved emission pr. aktie var 136 544,84 EUR. Fællesskaberne tegnede 91 aktier, hvoraf 20 % af den nominelle værdi, og overkursen blev indbetalt i 2007. Fællesskabernes deltagelse er begrænset til 900 aktier (svarende til 900 mio. EUR).

5.14.   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Beløb, der skal betales i fremtiden |
| < 1 år | 1-5 år | > 5 år | I alt |
| Ejendomme | 268 | 889 | 823 | 1 980 |
| It-udstyr og andet udstyr | 8 | 12 | 3 | 23 |
| I alt | 276 | 901 | 826 | 2 003 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Beløb, der skal betales i fremtiden

< 1 år

1-5 år

> 5 år

I alt

Ejendomme

268

889

823

1 980

It-udstyr og andet udstyr

8

12

3

23

I alt

I alt

276

276

901

901

826

826

2 003

2 003

Dette punkt omfatter bygninger og andet udstyr, der lejes på grundlag af kontrakter om operationel leasing, som ikke opfylder betingelserne for at blive opført på balancens aktivside. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

I 2007 anerkendtes 275 mio. EUR som udgift vedrørende operationel leasing på resultatopgørelsen.

5.15.   KONTRAKTLIGE FORPLIGTELSER

Denne post omfatter de beløb, som De Europæiske Fællesskaber har forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhold til eksisterende kontrakter på balancedatoen. De dækker først og fremmest flerårige kontrakter vedrørende tjenesteydelser såsom sikkerhed, rengøring osv., men også kontraktlige forpligtelser vedrørende specifikke projekter som bygningsarbejder. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

Her er inkluderet den udestående kontraktlige forpligtelse på 22 mio. EUR i forbindelse med Rådets byggekontrakter samt 367 mio. EUR vedrørende Europa-Parlamentets byggekontrakter. Det andet betydelige beløb, der indgår, er 348 mio. EUR, som vedrører udvidelsen af en af Domstolens bygninger i Luxembourg.

6.   TILBAGESØGNING AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB

6.1.   INDLEDNING

Inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb er sidste fase i kontrolsystemerne, og evalueringen af inddrivelserne er væsentlig for at kunne fremvise forsvarlig økonomisk forvaltning. De inddrevne beløb vedrører sædvanligvis udgifter, der er bogført i tidligere år, på grund af det tidsrum, der går mellem udbetalingsdatoen og datoen for en efterfølgende revision, og på grund af den nødvendige tid, der medgår til kontradiktoriske procedurer og endelig fastsættelse af fordringens beløb. På landbrugsområdet forlænges tidsrummet yderligere, hvis den pågældende medlemsstat anmoder om en forligsprocedure.

Revisorerne søger i deres kontrol af fællesskabsfinansierede projekter at efterprøve, om de ind imellem komplicerede finansielle og kontraktlige regler er korrekt anvendt. Selv om der i enhver fase i et EU-projekt eller -kontrakt kan opstå fejl, uregelmæssigheder og svig, er det mest sandsynligt, at de opdages i den endelige fase: dvs. når modtageren indsender sin sidste betalingsanmodning.

Formålet med dette kapitel er at skabe overblik over den gældende procedure for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og fremsætte et underbygget skøn over det samlede beløb. Europa-Kommissionen inddriver uretmæssigt udbetalte beløb på mange forskellige måder, når der klart og utvetydigt er tale om en økonomisk fejl eller uregelmæssighed, hvilket forklares nedenfor. Når der ved strukturforanstaltninger er udbetalt større forskud end projektets endelige omkostninger, skal uudnyttet forfinansiering inddrives. Denne form for inddrivelse betragtes ikke som inddrivelse som følge af fejl eller uregelmæssigheder og indgår derfor ikke i analysen nedenfor.

6.2.   INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB VED DELT FORVALTNING

Omkring 80 % af budgettet forvaltes i fællesskab af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne. Denne delte forvaltning omfatter først og fremmest udgifter inden for landbrug, strukturforanstaltninger og fiskeri.

Når Europa-Kommissionen gennemfører budgettet efter delt forvaltning, delegeres gennemførelsesopgaver og -ansvar, herunder korrektioner af ikke støtteberettigede udgifter, til medlemsstaterne: De er dermed i første omgang ansvarlige for at korrigere uregelmæssigheder begået af modtagerne. Europa-Kommissionens rolle er at føre overordnet tilsyn: Den kontrollerer, om medlemsstaternes økonomistyring er tilstrækkelig, og påbyder korrektioner, hvis den finder, at en medlemsstat ikke i tilstrækkelig grad har beskyttet Fællesskabernes budget mod uregelmæssigheder. Korrektionerne kan også være en følge af revision og kontrol foretaget af Den Europæiske Revisionsret eller af undersøgelser foretaget af OLAF.

Denne kæde af kontrol ville være ufuldstændig, hvis der ikke var en ordning, der sikrer, at medlemsstaterne udfører deres opgaver ordentligt, og som — hvis de ikke gør det — påbyder de nødvendige økonomiske konsekvenser.

Kommissionen har i visse tilfælde, hvor det ikke er muligt eller praktisk formålstjenligt præcist at fastslå det uregelmæssige udgiftsbeløb, eller hvor det ikke ville være rimeligt fuldstændigt at annullere den pågældende udgift, beføjelse til at anvende standardsats- eller ekstrapolerede korrektioner. Ekstrapolering anvendes, når der foreligger resultater af et repræsentativt udvalg af sagsakter i forhold til en systemisk uregelmæssighed. Standardsatskorrektioner anvendes ved individuelle overtrædelser eller systemiske uregelmæssigheder, når de finansielle konsekvenser ikke præcist kan fastslås, fordi der er tale om for mange variabler, eller virkningerne er diffuse.

6.2.1.   Inddrivelse af udgifter i tilknytning til landbrug og udvikling af landdistrikter

Vedrørende EGFL og ELFUL, som har erstattet EUGFL, Garantisektionen, består inddrivelsesmekanismen i regnskabsafslutningen og inddrivelsen af uregelmæssigheder.

Procedure for regnskabsafslutning

Proceduren for regnskabsafslutning forestås af Kommissionen og omfatter en årlig finansiel regnskabsafslutning for hvert betalingsorgan og en flerårig forskriftsmæssig regnskabsafslutning, der vedrører de af medlemsstaterne opgivne udgifters overensstemmelse med EU's forskrifter. For så vidt angår EGFL bogføres alle disse beløb i Kommissionens resultatopgørelse som indtægter. For ELFUL kan de beløb, der inddrives af medlemsstaterne selv, samt de beløb, der fremkommer ved den årlige finansielle regnskabsafslutning, sædvanligvis genanvendes under programmet.

Finansiel regnskabsafslutning: Kommissionen vedtager en årlig beslutning om regnskabsafslutning, hvormed den formelt accepterer betalingsorganernes årsregnskaber på grundlag af forvaltningserklæringer og de attester og rapporter, der er udarbejdet af godkendelsesorganerne.

Finansiel regnskabsafslutning

Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt under overholdelse af fællesskabsforskrifterne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over dette budget. Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at der inddrives uretmæssigt udbetalte beløb direkte fra de endelige modtagere. Finansielle korrektioner er imidlertid et redskab, der stærkt tilskynder medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed også til at forebygge, påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos de endelige støttemodtagere. Endvidere fratager en forskriftsmæssig korrektion ikke medlemsstaten fra ansvaret for at retsforfølge konstaterede uregelmæssigheder, da der ellers vil kunne iværksættes en overtrædelsesprocedure. Regnskabsafslutningen er en årlig begivenhed, hvorimod den forskriftsmæssige efterprøvning ikke sker på årsbasis. Denne dækker udgifter afholdt i flere end et enkelt regnskabsår med undtagelse af udgifter afholdt mere end 24 måneder før Kommissionens officielle meddelelse til medlemsstaten vedrørende revisionsresultaterne.

forskriftsmæssige regnskabsafslutning

Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige tidsfrister: For de største støtteordninger under EGLF er det i forordningerne fastlagt, at medlemsstaterne skal foretage udbetalingerne til modtagerne inden for visse tidsfrister. Overholdelsen af de fastlagte tidsfrister kontrolleres systematisk tre gange årligt i overensstemmelse med artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2006. I tilfælde af manglende overholdelse af tidsfristerne foretager Kommissionen nedsættelser med forbehold for visse særlige godtgørelser for særtilfælde og usædvanlige omstændigheder samt proportionalitet. Nedsættelserne foretages i forbindelse med de månedlige udbetalinger og i den årlige regnskabsafslutning. De finansielle korrektioner for manglende overholdelse af udbetalingsfrister behandles som »negative betalinger« og bogføres i resultatopgørelsen som en udgiftsnedsættelse.

Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige tidsfrister

Inddrivelse af uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrive tabte beløb forårsaget af uregelmæssigheder i henhold til deres nationale bestemmelser og procedurer. Lykkes det dem at inddrive beløbet fra modtagerne, krediterer de beløbet til Kommissionen, og beløbet bogføres i resultatopgørelsen som en indtægt. Det er imidlertid ikke altid let at inddrive beløb, der er afholdt uretmæssigt. Hvis det tager medlemsstaten mere end fire år at inddrive beløbet, eller otte år ved national retsforfølgelse af modtageren, debiteres den pågældende medlemsstat 50 % af det udestående beløb for at beskytte EU's finansielle interesser (den såkaldte 50:50-regel). Dette sker gennem proceduren for regnskabsafslutning beskrevet ovenfor. Selv efter regnskabsafslutningen er medlemsstaten forpligtet til at fortsætte inddrivelsesforsøgene. 50 % af de beløb, der inddrives efterfølgende skal overgives til fællesskabsbudgettet. Det skal bemærkes, at de inddrevne beløb kan overføres til Kommissionen efter fradrag af 20 % til dækning af medlemsstatens omkostninger. Kommissionen holder under alle omstændigheder øje med medlemsstatens inddrivelsesforsøg. Hvis en medlemsstat ikke fortsætter inddrivelsen eller ikke udviser den fornødne omhu i inddrivelsen, kan Kommissionen beslutte at gribe ind med en forskriftsmæssig efterprøvning og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner.

6.2.2.   Inddrivelse af udgifter under strukturforanstaltninger

På dette område vedrører mekanismen til inddrivelse af fejl, uregelmæssigheder og svig hovedsageligt finansielle korrektioner.

Finansielle korrektioner: Udgifter, der på grund af uregelmæssigheder ikke opfylder finansieringsbetingelserne, bør udelukkes fra samfinansiering over fællesskabsbudgettet. Denne udelukkelse kaldes »finansiel korrektion«. Finansielle korrektioner har til formål at genoprette en situation, hvor 100 % af de udgifter, der anmeldes med henblik på medfinansiering fra strukturforanstaltninger, er i overensstemmelse med den nationale lovgivning og Fællesskabets regler og forskrifter.

Finansielle korrektioner

Korrektionerne kan være en følge af kontrol og revision i hvert eneste led i medlemsstaternes kontrolsystemer eller af revisioner foretaget af Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret eller af undersøgelser foretaget af OLAF. Medlemsstaterne har først og fremmest ansvaret for finansielle korrektioner i forhold til regelmæssigheder begået af modtagerne. Når medlemsstaten indvilliger i at foretage en finansiel korrektion som følge af sin egen kontrol eller kontrol eller revision foretaget af en EU-institution, kan den fradrage den uregelmæssige udgift og genanvende den frigivne EU-finansiering til andre udgifter under det pågældende program, men ikke til den eller de transaktioner, der var genstand for korrektionen. Europa-Kommissionen kan vedtage en formel beslutning om at anvende finansielle korrektioner over for en medlemsstat, hvis medlemsstaten ikke har iværksat de påkrævede korrektioner, eller hvis der er tale om alvorlige mangler i styrings- eller kontrolsystemerne, som kan føre til systemiske uregelmæssigheder. Når der iværksættes finansielle korrektioner som følge af en beslutning vedtaget af Kommissionen, medfører det en reduktion i EU-finansieringen til det pågældende program. Korrektioner iværksat af medlemsstaterne efter egen revision eller EU-revision registreres ikke i Kommissionens regnskabssystem, og oplysningerne indberettes af medlemsstaterne en gang årligt. Kun finansielle korrektioner iværksat efter udstedelse af en indtægtsordre eller i form af en reduktion af den endelige betaling indgår i Fællesskabets regnskaber.

6.3.   INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB — ANDRE FORVALTNINGSTYPER

De her anvendte mekanismer er indtægtsordrer eller reduktion af den efterfølgende betaling. Mange EU-projekter løber over flere år, og korrektionerne anvendes sædvanligvis ved justering af efterfølgende krav og/eller endelige betalinger som følge af regelmæssig kontrol eller efterprøvning af uafhængige revisionsattester. Oplysninger om inddrivelse i form af reduktion af efterfølgende betaling, og altså uden udstedelse af indtægtsordre, fremgår ikke helt tydeligt i Kommissionens regnskabssystem, idet kun det justerede beløb opføres i regnskaberne.

Ved eller efter afslutningen af et projekt kan Kommissionen ligeledes anvende yderligere korrektioner på grundlag af egne eller Revisionsrettens revision på stedet. Sådanne korrektioner kan foretages i senere år, og der vil blive udstedt en indtægtsordre.

6.4.   ANALYSE AF INDDRIVELSEN AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB VEDTAGET I 2007

Tallene nedenfor er, når det har været muligt, opstillet på et »periodiseret grundlag«, hvor inddrivelsen er opført for det år, hvor:

| — | indtægtsordren blev udstedt, eller reduktionen af betalingen fandt sted |
| --- | --- |

—

indtægtsordren blev udstedt, eller reduktionen af betalingen fandt sted

| — | en korrektion blev besluttet af Kommissionen eller accepteret af medlemsstaterne, eller |
| --- | --- |

—

en korrektion blev besluttet af Kommissionen eller accepteret af medlemsstaterne, eller

| — | vedrørende EGFL og ELFUL, de uregelmæssige beløb er inddrevet og angivet af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

vedrørende EGFL og ELFUL, de uregelmæssige beløb er inddrevet og angivet af medlemsstaterne.

6.4.1.   Delt forvaltning

6.4.1.1.   Inddrivelse af udgifter i tilknytning til landbrug og udvikling af landdistrikter: EGFL og ELFUL

I løbet af kalenderåret 2007 besluttede Kommissionen vedrørende EGFL at inddrive 607 mio. EUR fra medlemsstaterne som følge af finansielle korrektioner. Hertil kommer, at medlemsstaterne i løbet af samme år tilbagebetalte Kommissionen 247 mio. EUR, svarende til de uregelmæssigt udbetalte beløb, de havde inddrevet fra modtagere. For så vidt angår ELFUL, var der, fordi det var fondens første år, ikke tale om nogen inddrivelser af uretmæssigt udbetalte beløb i 2007. Alle disse inddrivelser er opført i Kommissionens regnskabssystem og indgår i resultatopgørelsen.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 |
| De fastlagte finansielle korrektioner, nemlig: | |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 532 |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 75 |
| I alt | 607 |
| Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne | 247 |
| I alt | 854 |

(mio. EUR)

2007

De fastlagte finansielle korrektioner, nemlig:

Efterprøvende regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

532

532

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

75

75

I alt

607

Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

247

I alt

I alt

854

854

Kommissionen kan foretage finansielle korrektioner i medfør af »beslutninger om regnskabsafslutning«, men kun for udgifter angivet i et begrænset tidsrum på 24 måneder, inden der foretages revision af et specifikt udgiftsområde opgivet af en specifik medlemsstat. Tilgodehavende i medfør af beslutninger om regnskabsafslutning på landbrugsområdet på grundlag af Kommissionens revision, men endnu ikke er vedtaget, anslås til 1,5 mia. EUR. Dette vedrører udgifter angivet i perioden 2001-2007, og opføres som et eventualaktiv i bemærkningerne til årsregnskabet.

6.4.1.2.   Inddrivelse af udgifter under strukturforanstaltninger

De samlede finansielle korrektioner i forbindelse med programmer, der fremgår af Kommissionens og Revisionsrettens revision og afslutningsproceduren for de to programperioder, er anført nedenfor:

SAMLEDE FINANSIELLE KORREKTIONER FOR PROGRAMMER/PROJEKTER I 2000-2006

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2006 | Finansielle korrektioner 2007 uden Kommissionens beslutning | Finansielle korrektioner 2007 efter Kommissionens beslutning | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007 |
| Samhørighedsfonden | 99 | 4 | 0 | 103 |
| EFRU | 1 382 | 179 | 0 | 1 561 |
| ESF | 438 | 37 | 0 | 475 |
| FIUF | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 1 | 0 | 0 | 1 |
| I alt | 1 920 | 220 | 0 | 2 140 |

(mio. EUR)

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2006

Finansielle korrektioner 2007 uden Kommissionens beslutning

Finansielle korrektioner 2007 efter Kommissionens beslutning

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007

Samhørighedsfonden

99

4

0

103

EFRU

1 382

179

0

1 561

ESF

438

37

0

475

FIUF

0

0

0

0

EUGFL, Udviklingssektionen

1

0

0

1

I alt

I alt

1 920

1 920

220

220

0

0

2 140

2 140

Tallene i bemærkningerne til regnskaberne for 2006, punkt 3.1.4 (i alt 1 915 mio. EUR), for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF omfattede nogle anslåede beløb, som for EFRU og Samhørighedsfonden var opstillet i de indledende breve til medlemsstater, der iværksætter procedurer for finansielle korrektioner. Disse tal, i alt 20,7 mio. EUR (Samhørighedsfonden 18,7 mio. EUR, EFRU 1 mio. EUR og ESF 1 mio. EUR), indgår ikke i beregningen af de samlede finansielle korrektioner på grund af deres foreløbige karakter. For EFRU og Samhørighedsfonden er der tilføjet yderligere 25,7 mio. EUR i finansielle korrektioner som følge af formelle kommissionsbeslutninger vedtaget i eller forud for 2006 (Samhørighedsfonden 17,7 mio. EUR og EFRU 8 mio. EUR), som ikke tidligere var indberettet.

3.1.4

SAMLEDE FINANSIELLE KORREKTIONER FOR PROGRAMMER/PROJEKTER I 1994-1999

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2006 | Finansielle korrektioner 2007 uden Kommissionens beslutning | Finansielle korrektioner 2007 efter Kommissionens beslutning | Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007 |
| Samhørighedsfonden | 202 | 0 | 23 | 225 |
| EFRU | 818 | 4 | 36 | 858 |
| ESF | 340 | 0 | 5 | 345 |
| FIUF | 15 | 24 | 0 | 39 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 30 | 4 | 80 | 114 |
| I alt | 1 405 | 32 | 144 | 1 581 |

(mio. EUR)

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2006

Finansielle korrektioner 2007 uden Kommissionens beslutning

Finansielle korrektioner 2007 efter Kommissionens beslutning

Samlede finansielle korrektioner pr. 31.12.2007

Samhørighedsfonden

202

0

23

225

EFRU

818

4

36

858

ESF

340

0

5

345

FIUF

15

24

0

39

EUGFL, Udviklingssektionen

30

4

80

114

I alt

I alt

1 405

1 405

32

32

144

144

1 581

1 581

Tallene i bemærkningerne til regnskaberne for 2006, bemærkning 3.1.4, (i alt 1 677 mio. EUR) for EFRU og Samhørighedsfonden omfattede nogle anslåede beløb, som var opstillet i de indledende breve til medlemsstater, der iværksætter procedurer for finansielle korrektioner. Disse tal, i alt 300 mio. EUR (Samhørighedsfonden 58 mio. EUR, EFRU 242 mio. EUR) indgår ikke i beregningen af de samlede finansielle korrektioner på grund af deres foreløbige karakter. For EFRU og ESF er der tilføjet yderligere henholdsvis 16 mio. EUR og 10 mio. EUR i finansielle korrektioner som følge af formelle kommissionsbeslutninger vedtaget i eller forud for 2006, og for FIUF 2 mio. EUR, som ikke tidligere var indberettet.

3.1.4

De samlede finansielle korrektioner for strukturforanstaltninger i 2007 beløber sig til 396 mio. EUR og kan fordeles som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL-U | I alt |
| Finansielle korrektioner i 1994-1999: | | | | | | |
| Med indtægtsordre (7) | 29 | 3 | 3 | 2 | 15 | 52 |
| Reduktion af betaling | 11 | 20 | 2 | 22 | 69 | 124 |
| Delsum 1994-1999 | 40 | 23 | 5 | 24 | 84 | 176 |
| Finansielle korrektioner i 2000-2006: | | | | | | |
| Accept af tilbagetrækning af ikke-støtteberettigede udgifter | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Delsum 2000-2006 | 179 | 4 | 37 | 0 | 0 | 220 |
| Samlede finansielle korrektioner | 219 | 27 | 42 | 24 | 84 | 396 |

(mio. EUR)

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL-U

I alt

Finansielle korrektioner i 1994-1999:

Med indtægtsordre (7)

7

29

3

3

2

15

52

Reduktion af betaling

11

20

2

22

69

124

Delsum 1994-1999

Delsum 1994-1999

40

40

23

23

5

5

24

24

84

84

176

176

Finansielle korrektioner i 2000-2006:

Accept af tilbagetrækning af ikke-støtteberettigede udgifter

179

4

37

0

0

220

Delsum 2000-2006

Delsum 2000-2006

179

179

4

4

37

37

0

0

0

0

220

220

Samlede finansielle korrektioner

Samlede finansielle korrektioner

219

219

27

27

42

42

24

24

84

84

396

396

Tabellen omfatter ikke resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol af udgifter til strukturforanstaltninger. Endvidere vedrører et beløb på 2,9 mia. EUR mulige finansielle korrektioner, der skal inddrives fra medlemsstaterne. Det beløb tager udgangspunkt i Kommissionens og Revisionsrettens revisionsresultater, som generaldirektoraterne alle har fulgt op på. Det drejer sig om bedst mulige anslåelse ved afslutningen af 2007-regnskaberne under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne, gennemførelsen af de afhjælpende handlingsplaner og formelle skrivelser med den endelige holdning.

Finansielle korrektioner (tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser) fra medlemsstaternes side for strukturforanstaltninger for 2007

Kommissionen anmoder medlemsstaterne om hvert år inden den 31. marts at fremsende oplysninger om tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser for strukturforanstaltninger for det pågældende år og kumulerede tal for hele programmeringsperioden 2000-2006, for samtlige strukturfonde og fællesskabsinitiativer (EFRU, ESF, EUGFL og FIUF). De foreløbige tal for tilbagetrækninger og inddrivelser i 2007 (ca. 540 mio. EUR) er indgået til Kommissionen og vil blive justeret, når Kommissionen har klarlagt en række spørgsmål med de pågældende medlemsstater. De reviderede tal bliver fremlagt i et bilag til den nittende årsberetning om strukturfondene, som udgives senere i 2008. I forhold til de finansielle korrektioner, der foreslås af Kommissionen på grundlag af egne eller andre EU-institutioners revisionsarbejde, men accepteres og gennemføres af medlemsstaterne, er der et muligt overlap med de oplysninger om tilbagetrækninger, som medlemsstaterne meddeler.

Det bør også bemærkes, at Kommissionen for øjeblikket er i færd med at efterprøve de oplysninger, som en række medlemsstater har fremsendt i henhold til aktion 6.2 i handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97). Resultatet af dette arbejde gør det muligt at drage endelige konklusioner om oplysningernes fuldstændighed og pålidelighed som basis for en opfølgning, der skal bidrage til den nødvendige forbedring af indberetninger om finansielle korrektioner.

6.4.2.   Inddrivelse af udgifter under andre forvaltningstyper

For andre forvaltningstyper angives oplysningerne vedrørende inddrivelse af gæld gennem udstedelse af indtægtsordre i følgende tabel. Der var i regnskabsoptegnelserne for 2007 ingen bogførte inddrivelser i form af reduktion af efterfølgende betaling. Indtægtsordrer udstedt i løbet af året for at inddrive tidligere udbetalinger beløb sig til 259 mio. EUR. Heraf vedrører 138 mio. EUR inddrivelse af udgifter og 121 mio. EUR inddrivelse af forfinansiering. Vedrørende sidstnævnte kategori tillader regnskabsoptegnelserne ikke at differentiere mellem beløb fra inddrivelse af uanvendte forskud og beløb vedrørende inddrivelse af beløb, som modtager uretmæssigt har anført som udgift. I modsætning til strukturforanstaltninger kan praktisk taget al inddrevet forfinansiering, bortset fra agenturernes resultat, betragtes som inddrivelse af uretmæssig udbetalte beløb.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtsordrer udstedt for uretmæssige udbetalinger i 2007 | 2007 |
| Foranstaltninger udadtil | 178 |
| Interne politikker | 81 |
| I alt | 259 |

(mio. EUR)

Indtægtsordrer udstedt for uretmæssige udbetalinger i 2007

2007

Foranstaltninger udadtil

178

Interne politikker

81

I alt

I alt

259

259

6.5.   OVERSIGT OVER INDDRIVELSE AF URETMÆSSIGT UDBETALTE BELØB 2007

Følgende tabel viser den bedste anslåelse af det samlede beløb for vedtagne inddrivelser i 2007. Som forklaret ovenfor indeholder tallene ikke resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol med udgifter under strukturforanstaltninger og heller ikke samtlige inddrivelser i form af fradrag i efterfølgende udbetalinger i forbindelse med foranstaltninger udadtil eller interne politikker. Indtægtsordrer udstedt for forfinansiering risikerer at blive overvurderet som følge af beløb vedrørende tilbagebetaling af uanvendte forskud (uden tilknytning til uregelmæssige udbetalinger).

Oversigt over inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| EUGFL | | |
| — | finansielle korrektioner |

(mio. EUR)

2007

2006

EUGFL

EUGFL

—

finansielle korrektioner

607

839

| — | uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne

247

108

Struktur- og samhørigshedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer)

Struktur- og samhørigshedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer)

396

807

Indtægtsordrer for uretmæssige udbetalinger:

Indtægtsordrer for uretmæssige udbetalinger:

| — | foranstaltninger udadtil |
| --- | --- |

—

foranstaltninger udadtil

178

172

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

81

85

I alt

I alt

1 509

1 509

2 011

2 011

7.   FINANSIEL RISIKOSTYRING

EUROPA-KOMMISSIONENS LIKVIDITETSTRANSAKTIONER

Nedenstående oplysninger vedrører likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget. Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner for gennemførelsen af budgettet er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004) og i finansforordningen (forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006) og gennemførelsesbestemmelserne dertil (Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007).

Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov.

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR.

| — | Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. |
| --- | --- |

—

Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes.

| — | Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR (inden for de rammer, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, når det drejer sig om indeståender på konti vedrørende egne indtægter). |
| --- | --- |

—

Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR (inden for de rammer, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, når det drejer sig om indeståender på konti vedrørende egne indtægter).

Ud over konti for egne indtægter har Kommissionen oprettet andre konti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage betalinger, som ikke er medlemsstaternes bidrag til budgettet. Der foretages indlån på alle sådanne konti (bortset fra indbetalingskonti) på grundlag af de udbetalinger, der skal foretages fra dem. Der holdes på alle disse konti et minimalt likvidt indestående for at kunne foretage hastende udbetalinger, hvis der skulle opstå usædvanlige forsinkelser i overførslerne. Saldi på indbetalingskonti overføres regelmæssigt til kontiene for egne indtægter eller til andre konti afhængigt af likviditetsbehovet.

Alle forretningsbanker, hvor Kommissionen har bankkonto, udvælges efter udbud. Forskudskonti oprettes i henhold til artikel 63 i finansforordningen, og bankkonti oprettes med henblik på behovene herfor i banker, der udvælges efter den forenklede udbudsprocedure.

7.1.   OPERATIONELLE RISICI

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i udpræget grad automatiseret og baseret på et moderne edb-system. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper. Skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De omfatter forskellige operationelle områder, og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne tjekkes regelmæssigt. De dækker bl.a.:

| — | oprettelse og lukning af bankkonti |
| --- | --- |

—

oprettelse og lukning af bankkonti

| — | parameterisering af finansstyringssystemer |
| --- | --- |

—

parameterisering af finansstyringssystemer

| — | likviditetsplanlægning og -prognosticering |
| --- | --- |

—

likviditetsplanlægning og -prognosticering

| — | gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring |
| --- | --- |

—

gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring

| — | transaktioner i andre valutaer |
| --- | --- |

—

transaktioner i andre valutaer

| — | udvælgelse af banker |
| --- | --- |

—

udvælgelse af banker

| — | overvågning af transaktioner og bankafstemning |
| --- | --- |

—

overvågning af transaktioner og bankafstemning

| — | vedligeholdelse og kontrol af databaser vedrørende tredjemand. |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse og kontrol af databaser vedrørende tredjemand.

7.2.   FINANSIEL RISIKO

Valutarisiko:

Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end EUR indlånes på konti til egne indtægter. De overføres til EUR, når der er behov for at dække gennemførelsen af betalinger i EUR eller, i et begrænset antal tilfælde, anvendes direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.

Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end EUR og i USD hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i samme valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres. Saldiene fra dag til dag holdes derfor meget lave og udgør kun en begrænset eksponering for svingninger i vekselkurserne.

Når der modtages diverse indlån (andre end egne indtægter) i andre valutaer end EUR, overføres beløbene enten til andre konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelse af betalinger, eller omveksles til EUR og overføres til andre konti i EUR afhængigt af likviditetsbehovet. Forskudskonti i andre valutaer end EUR krediteres afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i samme valutaer. Saldi på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.

Kreditrisiko:

De fleste af Kommissionen likvide midler holdes i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag (egne indtægter). Alle sådanne konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank. Disse institutioner udgør ingen reel kreditrisiko for Kommissionen.

En mindre del af Kommissionens likvide midler holdes hos forretningsbanker med henblik på gennemførelse af betalinger eller andre banktransaktioner. Det er sædvanlig praksis at kreditere konti hos forretningsbanker på grundlag af »just-in-time«-princippet. Som følge heraf er saldi på sådanne konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (mellem 100 mio. EUR og 200 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 30 konti), hvorfor Kommissionens eksponering for kreditrisici er begrænset. Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbankerne for yderligere at mindske kreditrisikoen.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige omstændigheder stilles krav om et lavere niveau. Samtlige kontrakter indeholder bestemmelser om Kommissionens øjeblikkelige opsigelse i tilfælde af ændringer i modpartens kreditrating, så den falder under mindsteniveauet.

Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Krav til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellig fra det ene land til det andet. For at begrænse eksponeringen for kreditrisici holdes saldi på disse konti på lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.

Renterisiko:

Konti oprettes hos medlemsstaternes statskasser eller nationale centralbanker i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000; de er ikke-rentebærende og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale centralbanker afhænger rentesatsen af hver banks specifikke vilkår. Der anvendes variable renter, der tilpasses markedssvingningerne.

For de fleste konti hos forretningsbanker beregnes renten på et variabelt grundlag i forhold til ECB's marginalsats for de fleste refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. Som følge heraf er der ingen renterisiko for Kommissionen.

7.3.   FORVALTNING AF FORELØBIGT INKASSEREDE BØDER

Nedenstående oplysninger vedrører likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at forvalte bøder, der er inkasseret på et foreløbigt grundlag (begrænsede likvider).

Valutarisiko:

Da alle bøder pålægges og betales i EUR, er Kommissionen ikke udsat for nogen risiko i forbindelse med svingninger i vekselkurser.

Kreditrisiko:

Der anvendes retningslinjer for udvælgelsen af de banker, hvor der holdes midler, og eksponeringen for hver enkelt modpart begrænses mest muligt. Alle midler holdes på anfordringskonti og kan hæves til hver en tid uden varsel. Bankerne udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en langfristet indlånsrating på mindst Moody's Aa eller tilsvarende (dvs. S&P AA- eller Fitch AA-).

Eksponeringen for hver enkelt modpart er begrænset til 5 % af dens »kapital + henlæggelser + ansvarlig indskudskapital«, som det fremgår af bankens attesterede konsoliderede regnskaber. Denne begrænsning revideres mindst en gang årligt. Samtlige kontrakter indeholder bestemmelser om Kommissionens øjeblikkelige opsigelse i tilfælde af ændringer i modpartens kreditrating, så den falder under mindsteniveauet.

Renterisiko:

For alle konti beregnes renten på et variabelt grundlag i forhold til ECB's mindstesats for de fleste refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. Som følge heraf er der ingen renterisiko for Kommissionen.

LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETERNE SAMT GARANTIFONDEN

Nedenstående oplysninger vedrører långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand (MFA) og Euratom samt Garantifonden.

7.4.   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -DÆKNING

MFA og Euratom:

Långivnings- og låntagningsoperationerne, såvel som den tilknyttede likviditetsstyring, gennemføres af Fællesskaberne i henhold til, i givet fald, de respektive rådsafgørelser om Euratom (8) og interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt.

8

Generelt foretages der ikke nogen risikodækning, eftersom långivningstransaktionerne finansieres gennem enslydende lånoptagelses- og långivningstransaktioner (back-to-back), og der ikke eksisterer nogen åbne valutapositioner.

Garantifonden:

Reglerne og principperne for forvaltningen af Garantifondens aktiver (se afdeling E.2.3.3) er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996 og 8. maj 2002.

E.2.3.3

Hovedprincipperne, som de fremgår direkte af aftalen, er følgende:

| — | Garantifonden anvender kun én valuta: euroen. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko. |
| --- | --- |

—

Garantifonden anvender kun én valuta: euroen. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko.

| — | Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde. |
| --- | --- |

—

Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde.

| — | Fonden kan anvende alle de instrumenter til beskyttelse mod rente- og markedsrisici, der allerede normalt anvendes af EIB's porteføljeafdeling. |
| --- | --- |

—

Fonden kan anvende alle de instrumenter til beskyttelse mod rente- og markedsrisici, der allerede normalt anvendes af EIB's porteføljeafdeling.

| — | Forvaltningen af porteføljen baseres på den optimale løbetid og den bedst mulige fordeling på kort- og langfristede investeringer for at udnytte renteudviklingen bedst muligt. For hurtigt at kunne ændre porteføljens løbetid på grundlag af evalueringen af de fremtidige markedsforhold anvender administratoren udelukkende i afdækningsøjemed de instrumenter, der er til rådighed på markedet, og som EIB allerede har den nødvendige erfaring med at bruge. |
| --- | --- |

—

Forvaltningen af porteføljen baseres på den optimale løbetid og den bedst mulige fordeling på kort- og langfristede investeringer for at udnytte renteudviklingen bedst muligt. For hurtigt at kunne ændre porteføljens løbetid på grundlag af evalueringen af de fremtidige markedsforhold anvender administratoren udelukkende i afdækningsøjemed de instrumenter, der er til rådighed på markedet, og som EIB allerede har den nødvendige erfaring med at bruge.

7.5.   VALUTARISIKO

Da alle finansielle aktiver og passiver er angivet i euro, medtager Fællesskaberne ikke indvirkningen på formuestillingen og pengestrømmen af udsving i kursen på udenlandsk valuta.

7.6.   RENTERISIKO

Fællesskaberne har på grund af långivnings- og låntagningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver.

MFA og Euratom:

Låntagning til variabel rente medfører, at Fællesskabernes pengestrøm er udsat for renterisiko. Disse lån repræsenterer ca. 93 % af den samlede låntagning. Imidlertid opvejes renterisikoen ved låntagning af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). På balancedatoen havde Fællesskaberne udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 1,18 mia. EUR (2006: 1,32 mia. EUR) med justering hver sjette måned. Fællesskaberne havde også i 2007 udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med fast rente til et beløb af 85 mio. EUR (2006: 85 mio. EUR) med en længere løbetid end fem år.

Garantifonden:

Der vil kunne anvendes instrumenter til at dække (markeds)renterisikoen for Garantifonden. Som aftalt mellem Kommissionen og EIB løbes der dog i øjeblikket ikke nogen væsentlig risiko, og der foretages derfor ikke risikodækning. Da transaktionerne kun gennemføres i euro, er ingen anden risikodækning nødvendig. Fordelingen af Garantifondens aktiver pr. 31. december 2007 og 2006 (markedsværdi eksklusive påløbne renter) fremgår af nedenstående tabel:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Områder | Fastforrentede kapitalanbringelser | Variabelt forrentede værdipapirer | I alt |
| Under 3 måneder | Fra 3 mdr. til 1 år | Fra 1 til 10 år |
| 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 | 2007 | 2006 |
| Anfordringskonti | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kortfristede indlån nominelt | 247 | 437 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 247 | 437 |
| AFS-aktiver | 25 | 57 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 883 | 917 |
| I alt | 273 | 495 | 84 | 51 | 703 | 733 | 71 | 76 | 1 131 | 1 355 |
| Procentvis andel | 24 % | 36 % | 7 % | 4 % | 63 % | 54 % | 6 % | 6 % | 100 % | 100 % |

(mio. EUR)

Områder

Fastforrentede kapitalanbringelser

Variabelt forrentede værdipapirer

I alt

Under 3 måneder

Fra 3 mdr. til 1 år

Fra 1 til 10 år

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

2007

2006

Anfordringskonti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Kortfristede indlån nominelt

247

437

0

0

0

0

0

0

247

247

437

AFS-aktiver

25

57

84

51

703

733

71

76

883

883

917

I alt

I alt

273

273

495

84

84

51

703

703

733

71

71

76

1 131

1 131

1 355

Procentvis andel

24 %

24 %

36 %

7 %

7 %

4 %

63 %

63 %

54 %

6 %

6 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Pr. 31. december 2007 er den effektive rente for likvide midler (tidsindskud) på mellem 4,12 % og 4,83 %. For porteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg (AFS), er den effektive rente mellem 2,94 % og 5,52 %.

7.7.   KREDITRISIKO

Fællesskaberne påtager sig kreditrisiko, som er risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garanti fra landet, når det drejer sig om Euratom, og dernæst gennem Garantifonden. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (9) blev oprettet i 1994 for at dække den forventede risiko i forbindelse med låntagning, som finansierer långivning til lande uden for EU. For at undgå forsinkelser i betalinger fra den pågældende enhed betales renterne på sådanne lån med kontantforskud fra fællesskabsbudgettet. Hvis det tre måneder efter forfaldsdatoen bekræftes, at modtagerlandet har misligholdt sine betalinger, indbetales kontantforskuddet til budgettet af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland.

9

MFA og Euratom:

Den største kreditrisiko, Fællesskaberne har, er i forhold til Bulgarien, Rumænien og Serbien-Montenegro. Disse lande tegner sig for henholdsvis ca. 27 %, 28 % og 22 % af den samlede lånevolumen. Hvad angår likviditetstransaktioner, anvendes retningslinjerne for valg af modparter. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser.

Garantifonden:

Garantifondens tidsindskud — modparternes profil

I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og EIB om Garantifondens forvaltning bør alle interbankanbringelser have en kreditrating på mindst A1. De kortfristede interbankinvesteringer, herunder påløbne renter, efter modpartstype pr. 31. december 2007 er som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Rating | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| A1 | 75 | 30 % | 171 | 39 % |
| A2 | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 20 | 8 % | 44 | 10 % |
| Aa2 | 53 | 22 % | 57 | 13 % |
| Aa3 | 100 | 40 % | 167 | 38 % |
| I alt | 248 | 100 % | 439 | 100 % |

(mio. EUR)

Rating

31.12.2007

31.12.2006

A1

75

30 %

171

39 %

A2

0

0 %

0

0 %

Aa1

20

8 %

44

10 %

Aa2

53

22 %

57

13 %

Aa3

100

40 %

167

38 %

I alt

I alt

248

248

100 %

100 %

439

439

100 %

100 %

Garantifondens aktiver disponible for salg — udstedernes profil

Udstedernes profil, markedsværdi eksklusive påløbne renter, er pr. 31. december 2007 som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udsteder | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Andre AAA-udstedere | 310 | 35 % | 361 | 40 % |
| Supra Aaa | 5 | 1 % | 15 | 2 % |
| Stat/organer med Aaa-rating | 196 | 22 % | 225 | 25 % |
| Stat/organer med Aa1-rating | 72 | 8 % | 58 | 6 % |
| Stat/organer med Aa2-rating | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Stat/organer med Aa3-rating | 81 | 9 % | 67 | 7 % |
| Stat/organer med A1-rating | 73 | 8 % | 49 | 5 % |
| Stat/organer med A2-rating | 132 | 15 % | 122 | 13 % |
| Stat/organer med A3rating | 4 | 1 % | 10 | 1 % |
| Stat/organer med Baa1-rating | 10 | 1 % | 10 | 1 % |
| Stat/organer uden rating | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| I alt | 883 | 100 % | 917 | 100 % |

(mio. EUR)

Udsteder

31.12.2007

31.12.2006

Andre AAA-udstedere

310

35 %

361

40 %

Supra Aaa

5

1 %

15

2 %

Stat/organer med Aaa-rating

196

22 %

225

25 %

Stat/organer med Aa1-rating

72

8 %

58

6 %

Stat/organer med Aa2-rating

0

0 %

0

0 %

Stat/organer med Aa3-rating

81

9 %

67

7 %

Stat/organer med A1-rating

73

8 %

49

5 %

Stat/organer med A2-rating

132

15 %

122

13 %

Stat/organer med A3rating

4

1 %

10

1 %

Stat/organer med Baa1-rating

10

1 %

10

1 %

Stat/organer uden rating

0

0 %

0

0 %

I alt

I alt

883

883

100 %

100 %

917

917

100 %

100 %

Alle værdipapirer har følgende kendetegn:

| — | De er udstedt af EU-medlemsstater, institutioner, som EU stiller garanti for, G10 eller overstatslige organisationer, eller |
| --- | --- |

—

De er udstedt af EU-medlemsstater, institutioner, som EU stiller garanti for, G10 eller overstatslige organisationer, eller

| — | de er udstedt af andre selvstændige stater med en kreditrating på mindst AA3, eller |
| --- | --- |

—

de er udstedt af andre selvstændige stater med en kreditrating på mindst AA3, eller

| — | de er udstedt af andre med en kreditrating på AAA. |
| --- | --- |

—

de er udstedt af andre med en kreditrating på AAA.

7.8.   DAGSVÆRDI

Den anslåede dagsværdi af MFA- og Euratom-långivning og -låntagning fastsættes med anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen. Ifølge denne model tilbagediskonteres den forventede fremtidige pengestrøm ved anvendelse af AAA afkastkurver for den resterende løbetid. Den anslåede dagsværdi af lån med flydende renter anslås at nærme sig den regnskabsmæssige værdi, eftersom rentefastsættelsen efter markedsrenten finder sted hver sjette måned.

På balancedagen beløb den anslåede dagsværdi af den fastforrentede långivning og låntagning sig til 90 mio. EUR (2006: 93 mio. EUR) og 89 mio. EUR (2006: 93 mio. EUR), svarende til en bogføringsværdi på henholdsvis 87 mio. EUR (2006: 87 mio. EUR) og 87 mio. EUR (2006: 87 mio. EUR).

7.9.   LIKVIDITETSSTILLINGEN

Nedenstående tabel viser Garantifondens aktiver og passiver opdelt efter løbetid baseret på restløbetiden til den kontraktlige udløbsdato. Den er opstillet på grundlag af en forsigtig vurdering af udløbsdatoen. Derfor vises for passivernes vedkommende den tidligst mulige tilbagebetalingsdato, medens der for aktiverne vises den senest mulige tilbagebetalingsdato. De aktiver og passiver, som ikke har en kontraktlig udløbsdato, er samlet under kategorien »Ikke fastsat udløbstidspunkt«.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forfald | Under 3 måneder | Fra 3 mdr. til 1 år | Fra 1 til 10 år | Ikke fastsat udløbstidspunkt | I alt |
| Aktiver i EUR: |
| Anfordringskonti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kortfristede indlån | 248 | 0 | 0 | 0 | 248 |
| Heraf påløbne renter | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| AFS-aktiver | 38 | 109 | 754 | 3 | 904 |
| Heraf påløbne renter | 7 | 13 | 0 | 0 | 20 |
| I alt | 287 | 109 | 754 | 3 | 1 153 |
| Passiver i EUR: |
| Egenkapital | 0 | 0 | 0 | 1 152 | 1 152 |
| Fordringer | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| I alt | 1 | 0 | 0 | 1 152 | 1 153 |
| Likviditetsposition netto pr. 31.12.2007 | 286 | 109 | 754 | (1 149) | 0 |
| Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2007 | 286 | 395 | 1 149 | 0 | |

(mio. EUR)

Forfald

Under 3 måneder

Fra 3 mdr. til 1 år

Fra 1 til 10 år

Ikke fastsat udløbstidspunkt

I alt

Aktiver i EUR:

Anfordringskonti

1

0

0

0

1

1

Kortfristede indlån

248

0

0

0

248

248

Heraf påløbne renter

Heraf påløbne renter

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

AFS-aktiver

38

109

754

3

904

904

Heraf påløbne renter

Heraf påløbne renter

7

7

13

13

0

0

0

0

20

20

I alt

I alt

287

287

109

109

754

754

3

3

1 153

1 153

Passiver i EUR:

Egenkapital

0

0

0

1 152

1 152

1 152

Fordringer

1

0

0

0

1

1

I alt

I alt

1

1

0

0

0

0

1 152

1 152

1 153

1 153

Likviditetsposition netto pr. 31.12.2007

Likviditetsposition netto pr. 31.12.2007

286

286

109

109

754

754

(1 149)

(1 149)

0

0

Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2007

Kumuleret likviditetsposition pr. 31.12.2007

286

286

395

395

1 149

1 149

0

0

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (under afvikling)

Nedenstående oplysninger vedrører den långivning og lånoptagelse samt de likviditetstransaktioner, der er foretaget af De Europæiske Fællesskaber gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). For yderligere oplysninger henvises til regnskaberne for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling).

7.10.   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -DÆKNING

Som følge af EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002 besluttede medlemsstaterne i overensstemmelse med afgørelse 2003/76/EF, at EKSF's aktiver og passiver skulle overgå til De Europæiske Fællesskaber, og at afviklingen af Fællesskabets passiver skulle forvaltes af Kommissionen. EKSF under afvikling kan således ikke optage nye lån med henblik på finansiering. Ny lånoptagelse kan kun foretages med henblik på refinansiering, der skal nedbringe finansieringsudgifterne.

Forvaltningen af aktiver og passiver foretages af Kommissionen i overensstemmelse med de interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt. Hvad angår transaktioner med likvide midler, anvendes principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning med henblik på at begrænse operationelle risici, modpartsrisici og markedsrisici. Investeringerne er grundlæggende begrænset til følgende kategorier: indskud i banker, pengemarkedsinstrumenter, obligationer med fast eller flydende rente.

De vigtigste investeringsbegrænsninger pr. kategori er følgende:

| — | indskud i banker: det laveste af enten 100 mio. EUR pr. bank eller 5 % af bankens egne midler, forudsat at dens kortfristede rating er mindst A-1 (S&P) eller tilsvarende |
| --- | --- |

—

indskud i banker: det laveste af enten 100 mio. EUR pr. bank eller 5 % af bankens egne midler, forudsat at dens kortfristede rating er mindst A-1 (S&P) eller tilsvarende

| — | obligationer, der er udstedt eller garanteret af EU-medlemsstater eller -institutioner: indtil 250 mio. EUR pr. medlemsstat eller institution afhængigt af dens rating |
| --- | --- |

—

obligationer, der er udstedt eller garanteret af EU-medlemsstater eller -institutioner: indtil 250 mio. EUR pr. medlemsstat eller institution afhængigt af dens rating

| — | obligationer med andre suveræne eller overnationale udstedere med en langsigtet kreditrating på mindst AA (S&P) eller tilsvarende: 100 mio. EUR pr. udsteder eller garant |
| --- | --- |

—

obligationer med andre suveræne eller overnationale udstedere med en langsigtet kreditrating på mindst AA (S&P) eller tilsvarende: 100 mio. EUR pr. udsteder eller garant

| — | obligationer med andre udstedere med en rating på mindst AA eller AAA (S&P) eller tilsvarende: indtil 25 eller 50 mio. EUR afhængigt af rating og udstederstatus. |
| --- | --- |

—

obligationer med andre udstedere med en rating på mindst AA eller AAA (S&P) eller tilsvarende: indtil 25 eller 50 mio. EUR afhængigt af rating og udstederstatus.

EKSF under afvikling anvender afledte finansielle instrumenter til at dække visse risikoeksponeringer (se også bemærkning E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

7.11.   MARKEDSRISIKO

Valutarisiko

EKSF under afvikling er eksponeret for valutakursrisiko i forbindelse med US-dollar og britiske pund. Nedenstående tabel opsummerer EKSF's eksponering for valutakursrisiko pr. 31. december 2007.

I tabellen er opført EKSF's aktiver og passiver i deres nominelle værdier i euro, kategoriseret efter valuta.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | GBP | USD |
| Aktiver | 207 | 68 |
| Passiver | (285) | (68) |
| Nettobalance | (78) | 0 |
| Virkningen af cross-currency renteswap | 81 | — |
| Nettoeksponering | 3 | 0 |

(mio. EUR)

GBP

USD

Aktiver

207

68

Passiver

(285)

(68)

Nettobalance

Nettobalance

(78)

(78)

0

0

Virkningen af cross-currency renteswap

Virkningen af cross-currency renteswap

81

81

—

—

Nettoeksponering

Nettoeksponering

3

3

0

0

Aktiver og passiver i britiske pund består hovedsagelig af en euromodværdi på 204 mio. i unoterede gældsværdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank til dækning af en misligholdende debitor (se bemærkning E.2.4.2). Ifølge procedurehåndbogen er køb af euro den eneste valutatransaktion, der er tilladt i forbindelse med EF-virksomheder. Alle undtagelser fra denne regel skal være behørigt begrundede.

E.2.4.2

Prisrisiko

EKSF under afvikling er eksponeret for prisrisiko i forbindelse med gældsværdipapirer på grund af investeringer, der på balancen er klassificeret som disponible for salg.

7.12.   RENTERISIKO

Renterisikoen i forbindelse med pengestrøm er risikoen for, at fremtidige pengestrømme fra et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer i markedsrenten. Renterisikoen i forbindelse med dagsværdi er risikoen for, at værdien af et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer i markedsrenten. På grund af sine aktiviteter er EKSF under afvikling eksponeret for virkningerne af svingninger i markedsrenterne, både når det gælder dagsværdirisiko og pengestrømsrisiko.

a)   Lån ydet gennem lånoptagelser

Renterisikoen ved låntagning opvejes generelt af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). Hvis der ikke kan opnås en perfekt matchning, kan der anvendes afledte finansielle instrumenter til at nedbringe eksponeringen for rentebevægelser (se bemærkning E.2.3.4.2).

E.2.3.4.2

b)   Gældsværdipapirer

Gældsværdipapirer udstedt med variabel rente eksponerer EKSF under afvikling for renterisiko i forbindelse med pengestrømmen, medens gældsværdipapirer til fast rente eksponerer Fællesskabet for renterisiko i forbindelse med dagsværdi. Obligationer med fast rente repræsenterer ca. 94 % af investeringsporteføljen på balancedatoen (2006: 93 %).

Tabellen nedenfor viser fordelingen af aktiverne i EKSF under afvikling (markedsværdi eksklusive påløbne renter) pr. 31. december 2007:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Områder | Fastforrentede kapitalanbringelser | Variabelt forrentede værdipapirer | I alt |
| Under 3 måneder | Fra 3 mdr. til 1 år | Fra 1 til 10 år |
| Anfordringskonti | 7 | 0 | 0 | 0 | 7 |
| Kortfristede indlån nominelt | 42 | 0 | 0 | 0 | 42 |
| AFS-portefølje | 15 | 106 | 1 179 | 87 | 1 387 |
| I alt | 64 | 106 | 1 179 | 87 | 1 436 |
| Procentvis andel | 4 % | 7 % | 83 % | 6 % | 100 % |

(mio. EUR)

Områder

Fastforrentede kapitalanbringelser

Variabelt forrentede værdipapirer

I alt

Under 3 måneder

Fra 3 mdr. til 1 år

Fra 1 til 10 år

Anfordringskonti

7

0

0

0

7

Kortfristede indlån nominelt

42

0

0

0

42

AFS-portefølje

15

106

1 179

87

1 387

I alt

I alt

64

64

106

106

1 179

1 179

87

87

1 436

1 436

Procentvis andel

Procentvis andel

4 %

4 %

7 %

7 %

83 %

83 %

6 %

6 %

100 %

100 %

Pr. 31. december 2007 beløb de påløbne renter for AFS-portføljen sig til 29 mio. EUR.

c)   Rentefølsomhedsanalyse

Markedsprisen på et gældsværdipapir afhænger af løbetiden, renten og det faktiske udbytte indtil udløb. Med henblik på »shock analyse« bliver alle gældsværdipapirer i porteføljen (inklusive gældsbeviser med variabel rente) først prisfastsat efter faktisk udbytte og derefter på ny prisfastsat efter udbytte forhøjet med 100 basispoint. Forskellen i markedspris er det angivne hypotetiske tab til anvendelse ved »shock analysen«. Ændringen med 100 basispoint antages at indtræffe omgående, idet der ikke regnes med nogen tidshorisont. Pr. 31. december 2007 var dette hypotetiske tab på ca. 53 mio. EUR.

7.13.   KREDITRISIKO

EKSF under afvikling påtager sig kreditrisiko, som er risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Der skal anvendes retningslinjer for valg af modparter. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser. Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes også ved at opnå kaution samt landegaranti, selskabsgaranti og personlig garanti. Pr. 31. december 2007 fordelte de 265 mio. EUR sig som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Nominelt beløb |
| Lån ydet til kreditinstitutter | 41 |
| Lån ydet til kunder | 224 |
| I alt | 265 |

(mio. EUR)

Nominelt beløb

Lån ydet til kreditinstitutter

41

Lån ydet til kunder

224

I alt

I alt

265

265

77 % af det samlede udestående beløb er dækket af garantier fra en medlemsstat eller tilsvarende organer (offentlige institutioner eller virksomhedssammenslutninger inden for den offentlige sektor i medlemsstaterne). 17 % af udestående lån er ydet til banker eller er garanteret af banker. 6 % af den udestående gæld (15 mio. EUR) repræsenteres af lån ydet til ansatte ved EU-institutionerne af den tidligere EKSF-pensionsfond (i ovenstående tabel er lån til tjenestemænd inkluderet i lån til kunder), som er dækket af livs- og invaliditetsforsikringer og de respektive lønninger.

Den udestående lånebalance, dvs. 0,1 % bør betragtes som repræsenterende en højere risikograd. Det betyder, at de stillede garantier (kautionsdokumenter deponeret af private virksomhedssammenslutninger og andre særlige garantier) generelt ikke giver samme sikkerhedsniveau i tilfælde af problemer.

Ud fra et likviditetssynspunkt var lån ydet af lånte midler fuldt ud dækket af en særlig hensættelse. Denne reserve udgjorde 134 mio. EUR pr. 31. december 2007. Lån ydet af egne midler var dækket af en anden reserve, tidligere kaldet »den særlige EKSF-reserve«. Denne særlige reserve udgjorde 48 mio. EUR pr. 31. december 2007.

a)   Kontanter og indlån i kreditinstitutter — modparternes profil

På balancedatoen var 43 % og 57 % af indskud og indeståender på anfordring placeret i banker, der var rated (Fitch) henholdsvis F1+ (eller tilsvarende) og F1 (eller tilsvarende). Alle indskud og indlån på anfordringskonti findes i banker inden for OECD.

b)   Lån og forskud — låntagernes profil

Den geografiske fordeling af udlån af lånte midler (udtrykt som udestående nominelle beløb) pr. balancedatoen er vist nedenfor. Bemærk også, at disse lån var baseret på garantier fra offentlige organer, banker eller industrikoncerner, med undtagelse af Det Forenede Kongerige, hvor der ingen garantier blev givet.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31. december 2007 | Antal lån |
| Grækenland | 68 | 1 |
| Frankrig | 134 | 2 |
| Italien | 0 | 8 |
| Det Forenede Kongerige | 0 | 0 |
| I alt | 202 | 11 |

(mio. EUR)

31. december 2007

Antal lån

Grækenland

68

1

Frankrig

134

2

Italien

0

8

Det Forenede Kongerige

0

0

I alt

I alt

202

202

11

11

Som følge af en gældsomlægning for en misligholdende debitor i 1998 købte Kommissionen 204 mio. EUR i gældsbreve hos Den Europæiske Investeringsbank (rated AAA) for at reetablere långivnings/lånoptagelsestransaktionernes »back-to-back«-karakter og således dække rente- og valutarisikoen. Disse gældsbreve er ikke medtaget i ovenstående tabeller.

For så vidt angår den geografiske fordeling af udlån af egne midler — eksklusive lån til EU-tjenestemænd (udtrykt som udestående nominelle beløb) pr. balancedatoen er 50 % af de i alt 48 mio. EUR ydet i Tyskland, mens resten er fordelt på 12 EU-medlemsstater. Alle lån var garanteret.

c)   Afledte finansielle instrumenter — modparternes profil

Se bemærkning E.2.3.4.2.

E.2.3.4.2

d)   Værdipapirer disponible for salg — udstedernes profil

De nærmere detaljer om gældsværdipapirerne (udtrykt i dagsværdi) efter udstedertype og rating (Standard & Poor's) på balancedatoen er som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31. december 2007 | % |
| Stater | 430 | 30 % |
| Multinationale organisationer | 91 | 6 % |
| Banker og finansielle institutioner | 622 | 44 % |
| Andre offentlige udstedere | 274 | 20 % |
| I alt | 1 417 | 100 % |

(mio. EUR)

31. december 2007

%

Stater

430

30 %

Multinationale organisationer

91

6 %

Banker og finansielle institutioner

622

44 %

Andre offentlige udstedere

274

20 %

I alt

I alt

1 417

1 417

100 %

100 %

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31. december 2007 | % |
| AAA | 839 | 59 % |
| AA+ | 124 | 9 % |
| AA | 215 | 15 % |
| A+ | 94 | 7 % |
| A | 82 | 6 % |
| A- | 40 | 3 % |
| BBB+ | 6 | 0 % |
| BBB | 17 | 1 % |
| I alt | 1 417 | 100 % |

(mio. EUR)

31. december 2007

%

AAA

839

59 %

AA+

124

9 %

AA

215

15 %

A+

94

7 %

A

82

6 %

A-

40

3 %

BBB+

6

0 %

BBB

17

1 %

I alt

I alt

1 417

1 417

100 %

100 %

For så vidt angår den geografiske koncentration af gældsværdipapirer (udtrykt i dagsværdi) pr. balancedatoen, er 18 % i Tyskland, 9 % i USA, 8 % i Det Forenede Kongerige, 5 % i Frankrig og 6 % i henholdsvis Østrig, Spanien og overnationale udstedere. De resterende gældsværdipapirer er fordelt på OECD-medlemsstaterne.

7.14.   LIKVIDITETSRISIKO

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). Hvis der ikke kan opnås en perfekt matchning, anvendes der afledte finansielle instrumenter til at matche pengestrømmen.

Hvad angår aktiver og passiver tilhørende EKSF under afvikling, forvalter Kommissionen likviditetsbehovene på grundlag af et overslag over udbetalinger med 11 års horisont, som fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige tjenester i Kommissionen. Der foretages tilsvarende investeringer med henblik på at opfylde de respektive årlige behov.

7.15.   DAGSVÆRDI

Långivning og lånoptagelse

Den anslåede dagsværdi af långivning og låntagning fastsættes ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen. Ifølge denne model tilbagediskonteres den forventede fremtidige pengestrøm ved anvendelse af AAA afkastkurver for den resterende løbetid.

Den anslåede dagsværdi af lån med variable renter anslås at nærme sig den regnskabsmæssige værdi, eftersom rentefastsættelsen efter markedsrenten finder sted hver tredje eller sjette måned. Den anslåede dagsværdi af långivning og låntagning med fast rente kunne ikke fastslås, da de data, der er nødvendige for beregningen, ikke var tilgængelige.

Værdipapirer disponible for salg

Værdipapirer disponible for salg vises til dagspris, hvilket er markedsprisen plus den påløbne rente.

Finansielle instrumenter angivet til dagspris

Det samlede beløb for ændringen i dagsværdi anslået ved anvendelse af en værdiansættelsesteknik, som blev anerkendt i forbindelse med resultatopgørelsen i løbet af året, er på 9 mio. EUR (nettotab) sammenholdt med 1 mio. EUR (nettofortjeneste) i 2006. Der er ingen finansielle instrumenter angivet til dagsværdi ved anvendelse af en værdiansættelsesteknik, som ikke understøttes af iagttagne markedspriser eller -renter.

Gældsposter og tilgodehavender

Den nominelle værdi minus hensættelse for værdiforringelse af gældsposter ved salg, og den nominelle værdi af tilgodehavender fra salg antages at tilnærme sig dagsværdien.

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Dagsværdien af likvide midler inklusive anfordringskonti og kortfristede indlån (på under tre måneder) er den regnskabsmæssige værdi.

8.   OPLYSNINGER OM AFHÆNGIGE PARTER

Med henblik på at formidle oplysninger om afhængige parters transaktioner for så vidt angår nøglepersoner i forbindelse med forvaltningen af De Europæiske Fællesskaber, er sådanne personer opdelt i fem kategorier:

| Kategori 1 | : | Kommissionens formand og Domstolens præsident |
| --- | --- | --- |
| Kategori 2 | : | Kommissionens næstformænd |
| Kategori 3 | : | Kommissionens medlemmer, og Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| Kategori 4 | : | Revisionsrettens formand og medlemmer |
| Kategori 5 | : | Institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd. |

Kategori 1

:

Kommissionens formand og Domstolens præsident

Kategori 2

:

Kommissionens næstformænd

Kategori 3

:

Kommissionens medlemmer, og Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Kategori 4

:

Revisionsrettens formand og medlemmer

Kategori 5

:

Institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.

NØGLEPERSONERNES VEDERLAG

| EUR |
| --- |
| Vederlag (pr. ansat) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundløn (pr. måned) | 23 617,91 | 21 393,04 | 17 114,43 — 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | 10 882,28 — 17 114,43 |
| Boligtillæg (% af vederlag) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | Ikke relevant |
| Udlandstillæg (% af vederlag) | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 16 % |
| Familietillæg: | | | | | |
| Husstand (% af vederlag) | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 | 2 % + 158,86 |
| Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 | 319,27 |
| Førskoletillæg | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 | 67,83 |
| Uddannelsestillæg eller | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 | 235,53 |
| Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 | 471,06 |
| Retsformandstillæg | Ikke relevant | Ikke relevant | 500 — 810,74 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Repræsentationstillæg | 1 418,07 | 911,38 | 500 — 607,71 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Årlige rejseomkostninger | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ja |
| Overførsel til medlemsstat: | | | | | |
| Uddannelsestillæg (10) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % af vederlag (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % af vederlag uden justeringskoefficient | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Repræsentationsudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Tiltrædelse af tjenesten: | | | | | |
| Bosættelsespenge | 47 235,82 | 42 786,08 | 38 507,46 | 36 967,17 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Udtrædelse af tjenesten: | | | | | |
| Bosættelsespenge | 23 617,91 | 21 393,04 | 19 253,73 | 18 483,59 — 19 681,60 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Overgangsydelse (% af vederlag) (11) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | Ikke relevant |
| Sygeforsikring | dækkes | dækkes | dækkes | dækkes | frivillig |
| Pension (% af vederlag inden skat) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Indeholdelser: | | | | | |
| Fællesskabsskat | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sygesikring (% af vederlag) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Særligt fradrag i vederlag | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % | 3,79 % |
| Pensionsfradrag | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 10,25 % |
| Antal personer pr. 31.12.2007 | 2 | 5 | 92 | 27 | 77 |

EUR

Vederlag (pr. ansat)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundløn (pr. måned)

Grundløn

23 617,91

21 393,04

17 114,43 — 19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

10 882,28 — 17 114,43

Boligtillæg (% af vederlag)

Boligtillæg

15 %

15 %

15 %

15 %

Ikke relevant

Udlandstillæg (% af vederlag)

Udlandstillæg

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

16 %

Familietillæg:

Familietillæg:

Husstand (% af vederlag)

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

2 % + 158,86

Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt

319,27

319,27

319,27

319,27

319,27

Førskoletillæg

67,83

67,83

67,83

67,83

67,83

Uddannelsestillæg eller

235,53

235,53

235,53

235,53

235,53

Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet

471,06

471,06

471,06

471,06

471,06

Retsformandstillæg

Retsformandstillæg

Ikke relevant

Ikke relevant

500 — 810,74

Ikke relevant

Ikke relevant

Repræsentationstillæg

Repræsentationstillæg

1 418,07

911,38

500 — 607,71

Ikke relevant

Ikke relevant

Årlige rejseomkostninger

Årlige rejseomkostninger

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ja

Overførsel til medlemsstat:

Overførsel til medlemsstat:

Uddannelsestillæg (10)

10

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% af vederlag (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% af vederlag uden justeringskoefficient

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Repræsentationsudgifter

Repræsentationsudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Ikke relevant

Ikke relevant

Tiltrædelse af tjenesten:

Tiltrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

47 235,82

42 786,08

38 507,46

36 967,17

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Udtrædelse af tjenesten:

Udtrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

23 617,91

21 393,04

19 253,73

18 483,59 — 19 681,60

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Overgangsydelse (% af vederlag) (11)

11

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

Ikke relevant

Sygeforsikring

dækkes

dækkes

dækkes

dækkes

frivillig

Pension (% af vederlag inden skat)

Pension

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Indeholdelser:

Indeholdelser:

Fællesskabsskat

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sygesikring (% af vederlag)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Særligt fradrag i vederlag

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

3,79 %

Pensionsfradrag

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

10,25 %

Antal personer pr. 31.12.2007

Antal personer pr. 31.12.2007

2

2

5

5

92

92

27

27

77

77

9.   BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for godkendelsen af dette regnskab konstaterede Kommissionens regnskabsfører ingen væsentlige elementer, ligesom han ikke fik meddelelse om nogen væsentlige elementer, som nødvendiggør opførelse under dette punkt. Årsregnskaberne og tilknyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående oplysninger.

10.   KONSOLIDEREDE ENHEDER

A.   KONTROLLEREDE ENHEDER

1.   Institutioner og rådgivende organer

Regionsudvalget

Rådet for Den Europæiske Union

De Europæiske Fællesskabers Domstol

Europa-Kommissionen

Den Europæiske Revisionsret

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Den Europæiske Ombudsmand

Europa-Parlamentet

2.   Fællesskabsagenturer

Det Europæiske Genopbygningsagentur

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Det Europæiske Miljøagentur

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

Det Europæiske Lægemiddelagentur

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Det Europæiske Jernbaneagentur

EF-Sortsmyndigheden

EF-Fiskerikontrolagenturet (12)

12

3.   Forvaltningsorganer

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet (12)

12

4.   Andre kontrollerede enheder

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)

Eurojust (13)

13

Det Europæiske Politiakademi (CEPOL) (13)

13

B.   FÆLLESFORETAGENDER

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for Iter (interesseandel/stemmeret: 45,5 %)

Fællesforetagendet Sesar (anskaffelsesværdi)

Fællesforetagendet Galileo under afvikling (interesseandel/stemmeret: 91,6 %/49,3 %)

C.   ANDRE PARTNERE

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (interesseandel/stemmeret: 25 %)

11.   IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

Selv om Fællesskaberne forvalter de nedenstående enheders aktiver, opfylder de ikke de nødvendige krav for at blive konsolideret, og de er derfor ikke medtaget i De Europæiske Fællesskabers regnskaber.

11.1.   DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for Fællesskabets bistand til udviklingssamarbejde i AVS-landene og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Hver fond indgås for et tidsrum af fem år. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 (Yaoundé I-konventionen) har EUF-perioderne i reglen fulgt perioderne for Yaoundé- og Lomé-partnerskabsaftalerne. Den 9. EUF blev indgået samtidig med den seneste partnerskabsaftale, den såkaldte Cotonouaftale, i juni 2000. Cotonou-aftalen blev undertegnet af 77 lande: 48 lande i Afrika syd for Sahara, 15 lande i Vestindien og 14 lande i Stillehavet. Den 9. EUF er tildelt 13,5 mia. EUR for en femårig periode, der udløb i december 2007. Cotonou-aftalen tager kun højde for to finansielle instrumenter under EUF: et instrument til at yde langsigtet udviklingsstøtte (gavebistand) og en investeringsfacilitet til at fremme den private sektor i AVS-landene. Cotonouaftalen blev revideret i Luxembourg i juni 2005, og den dertil knyttede EUF træder i kraft i 2008.

EUF finansieres ikke over Fællesskabernes budget, men ved direkte bidrag fra medlemsstaterne, som fastsættes ved forhandling. Det beløb, en medlemsstat betaler, er bl.a. baseret på dens BNI og på dens historiske forbindelser med de pågældende AVS-stater (dvs. tidligere kolonier). Kommissionen og EIB forvalter EUF's midler.

EUF styres af fondens egen finansforordning (EFT L 83 af 1.4.2003, s. 1), som fastslår, at dens årsregnskab skal udarbejdes separat fra Fællesskabernes årsregnskab. EUF er undergivet ekstern kontrol fra Revisionsrettens og Europa-Parlamentets side. EUF's balance og resultatopgørelse vises til orientering.

BALANCE — EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2007 | 31.12.2006 |
| Omsætningsaktiver: |
| Tilgodehavender | 8 | 217 |
| Forfinansiering | 957 | 2 809 |
| Andre omsætningsaktiver | (3) | 1 |
| Likvide beholdninger | 388 | 291 |
| I alt | 1 350 | 3 318 |
| Aktiver i alt | 1 350 | 3 318 |
| Løbende gæld: |
| Gældsposter | (704) | (2 096) |
| Passiver i alt | (704) | (2 096) |
| Nettoaktiver | 646 | 1 222 |
| Midler og reserver |
| Opkrævede fondsmidler | 25 019 | 29 900 |
| Regnskabsårets resultat | (3 256) | (2 924) |
| Resultater fremført fra tidligere regnskabsår | (22 411) | (26 788) |
| Reserver | 1 294 | 1 034 |
| Midler og reserver | 646 | 1 222 |

(mio. EUR)

31.12.2007

31.12.2006

Omsætningsaktiver:

Tilgodehavender

8

217

Forfinansiering

957

2 809

Andre omsætningsaktiver

(3)

1

Likvide beholdninger

388

291

I alt

1 350

3 318

Aktiver i alt

Aktiver i alt

1 350

1 350

3 318

3 318

Løbende gæld:

Gældsposter

(704)

(2 096)

Passiver i alt

Passiver i alt

(704)

(704)

(2 096)

(2 096)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

646

646

1 222

1 222

Midler og reserver

Opkrævede fondsmidler

25 019

29 900

Regnskabsårets resultat

(3 256)

(2 924)

Resultater fremført fra tidligere regnskabsår

(22 411)

(26 788)

Reserver

1 294

1 034

Midler og reserver

Midler og reserver

646

646

1 222

1 222

RESULTATOPGØRELSE — EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2006 |
| Samlede indtægter | 0 | 0 |
| Driftsudgifter |
| Driftsudgifter: | | |
| Programstøtte | 638 | 750 |
| Makroøkonomisk støtte | 427 | 408 |
| Rentegodtgørelser | 1 | 1 |
| Katastrofebistand | 155 | 130 |
| Bistand til flygtninge | (6) | 7 |
| Risikokapital | 58 | 63 |
| Stabex | 98 | 189 |
| Sysmin | 32 | 30 |
| Overførsler fra tidligere EUF | 5 | 15 |
| Strukturtilpasninger | (6) | 1 |
| Gældslettelse | 180 | 17 |
| Sektorpolitik | 1 149 | 911 |
| Udligning af eksportindtægter | 84 | 53 |
| Institutionel støtte | 30 | 32 |
| Interne AVS-projekter | 382 | 339 |
| Congofonden | 17 | (13) |
| I alt | 3 244 | 2 933 |
| Administrationsudgifter: | 31 | 24 |
| | 3 275 | 2 957 |
| (Underskud) fra driftsaktiviteter | (3 275) | (2 957) |
| Ikke-driftsmæssige aktiviteter |
| Finansielle indtægter | 19 | 31 |
| Hensættelser | 0 | 2 |
| Overskud fra ikke-driftsmæssige aktiviteter | 19 | 33 |
| Årets resultat | ( 3 256) | (2 924) |

(mio. EUR)

2007

2006

Samlede indtægter

Samlede indtægter

0

0

0

0

Driftsudgifter

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

Programstøtte

638

750

Makroøkonomisk støtte

427

408

Rentegodtgørelser

1

1

Katastrofebistand

155

130

Bistand til flygtninge

(6)

7

Risikokapital

58

63

Stabex

98

189

Sysmin

32

30

Overførsler fra tidligere EUF

5

15

Strukturtilpasninger

(6)

1

Gældslettelse

180

17

Sektorpolitik

1 149

911

Udligning af eksportindtægter

84

53

Institutionel støtte

30

32

Interne AVS-projekter

382

339

Congofonden

17

(13)

I alt

3 244

2 933

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

31

24

3 275

3 275

2 957

2 957

(Underskud) fra driftsaktiviteter

(Underskud) fra driftsaktiviteter

(3 275)

(3 275)

(2 957)

(2 957)

Ikke-driftsmæssige aktiviteter

Finansielle indtægter

19

31

Hensættelser

0

2

Overskud fra ikke-driftsmæssige aktiviteter

Overskud fra ikke-driftsmæssige aktiviteter

19

19

33

33

Årets resultat

Årets resultat

( 3 256)

( 3 256)

(2 924)

(2 924)

11.2.   SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

Sygeforsikringsordningen er en forsikringsordning for de ansatte ved de forskellige fællesskabsorganer. Midlerne tilhører ordningen og kontrolleres ikke af De Europæiske Fællesskaber, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen finansieres gennem bidrag fra medlemmerne (de ansatte) og fra arbejdsgiverne (institutioner/agenturer/organer). Eventuelt overskud forbliver inden for ordningen.

Ordningen har fire separate enheder — hovedenheden dækker de ansatte ved institutionerne og De Europæiske Fællesskabers agenturer, og de tre mindre enheder dækker ansatte ved Det Europæiske Universitet i Firenze, Europaskolerne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom personale ved EU-delegationerne. Ordningens samlede aktiver pr. 31. december 2007 udgjorde 287 mio. EUR (2006: 279 mio. EUR).

DEL II

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS BUDGET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLD

| A. | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen: |
| --- | --- |

A.

| 1. | Resultat af gennemførelsen af budgettet for 2007 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oversigt over budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

2.

Indtægter:

| 3. | Konsolideret oversigt om gennemførelsen af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) opdelt efter institution |
| --- | --- |

4.

Udgifter:

| 5. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter de finansielle overslag |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter de finansielle overslag |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter de finansielle overslag |
| --- | --- |

10.

| 11. | Udnyttelsen af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution |
| --- | --- |

11.

Uindfriede forpligtelser:

| 12. | Konsolideret oversigt over uindfriede forpligtelser |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår |
| --- | --- |

13.

Agenturer:

| 14. | Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb |
| --- | --- |

14.

| 15. | Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur |
| --- | --- |

15.

| 16. | Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturer |
| --- | --- |

16.

| B. | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen: |
| --- | --- |

B.

| 1. | Budgetprincipper, -strukturer og -bevillinger |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til budgetindtægter og -udgifter og til 2007-resultatet |
| --- | --- |

2.

AFDELING A: KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN (14)

14

RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

1.   RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF 2007-BUDGETTET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFTA-EØS | De Europæiske Fællesskaber | I alt 2007 | I alt 2006 |
| Regnskabsårets indtægter | 137 | 117 426 | 117 563 | 108 423 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (122) | (112 906) | (113 028) | (105 412) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1 | 0 | (3 114) | (3 114) | (1 401) |
| EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1 | (2) | 0 | (2) | 0 |
| Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1 | 0 | 246 | 246 | 263 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 0 | (123) | (123) | (16) |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 13 | 1 529 | 1 542 | 1 857 |

(mio. EUR)

EFTA-EØS

De Europæiske Fællesskaber

I alt 2007

I alt 2006

Regnskabsårets indtægter

137

117 426

117 563

117 563

108 423

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(122)

(112 906)

(113 028)

(113 028)

(105 412)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1

0

(3 114)

(3 114)

(3 114)

(1 401)

EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1

(2)

0

(2)

(2)

0

Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1

0

246

246

246

263

Valutakursforskelle i regnskabsåret

0

(123)

(123)

(123)

(16)

Resultat af budgetgennemførelsen

13

13

1 529

1 529

1 542

1 542

1 857

1 857

De Europæiske Fællesskabers budgetoverskud tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de beløb, medlemsstaterne skal betale det pågældende år.

2.   OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2007

INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Budget | Fastlagte fordringer | % | Indbetalte beløb | % af budget indbetalt | Udestående |
| 1 | 2 | 3 = 2/1 | 4 | 5 = 4/1 | 6 = 2 - 4 |
| 1. | Egne indtægter | 106 203 | 107 574 | 101,29 % | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger | 5 939 | 5 937 | 99,96 % | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 950 | 941 | 99,07 % | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 81 | 334 | 414,67 % | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Bidrag fra tredjepart, refusion af udgifter, finansielle korrektioner | 190 | 3 951 | 2 085,13 % | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Morarenter og bøder | 438 | 8 921 | 2 036,76 % | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Lånoptagelse og långivning | 25 | 39 | 156,08 % | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Diverse indtægter | 20 | 70 | 345,92 % | 28 | 140,36 % | 41 |
| I alt | 113 846 | 127 767 | 112,23 % | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

(mio. EUR)

Afsnit

Budget

Fastlagte fordringer

%

Indbetalte beløb

% af budget indbetalt

Udestående

1

2

3 = 2/1

4

5 = 4/1

6 = 2 - 4

1.

Egne indtægter

106 203

107 574

101,29 %

106 159

99,96 %

1 415

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

5 939

5 937

99,96 %

5 937

99,97 %

0

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

950

941

99,07 %

933

98,13 %

9

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

81

334

414,67 %

251

311,04 %

83

6.

Bidrag fra tredjepart, refusion af udgifter, finansielle korrektioner

190

3 951

2 085,13 %

3 744

1 975,68 %

207

7.

Morarenter og bøder

438

8 921

2 036,76 %

472

107,83 %

8 449

8.

Lånoptagelse og långivning

25

39

156,08 %

39

156,08 %

0

9.

Diverse indtægter

20

70

345,92 %

28

140,36 %

41

I alt

I alt

113 846

113 846

127 767

127 767

112,23 %

112,23 %

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Budgetpost | Betalingsbevillinger | Betalinger foretaget | % | Fremførte bevillinger | % | Annullerede bevillinger | % |
| 1 | 2 | 3 = 2/1 | 4 | 5 = 4/1 | 6 = 1 - 2 - 4 | 7 = 6/1 |
| 1. | Bæredygtig udvikling | 45 462 | 43 713 | 96,15 % | 1 359 | 2,99 % | 390 | 0,86 % |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 57 020 | 56 648 | 95,84 % | 1 958 | 3,43 % | 414 | 0,73 % |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 356 | 1 050 | 77,41 % | 163 | 11,99 % | 144 | 10,60 % |
| 4. | EU som global partner | 7 780 | 7 292 | 93,73 % | 184 | 2,37 % | 304 | 3,90 % |
| 5. | Administration | 7 960 | 6 806 | 85,50 % | 940 | 11,81 % | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensationer | 445 | 445 | 100,00 % | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % |
| I alt | 120 021 | 113 953 | 94,94 % | 4 603 | 3,84 % | 1 465 | 1,22 % |

(mio. EUR)

Budgetpost

Betalingsbevillinger

Betalinger foretaget

%

Fremførte bevillinger

%

Annullerede bevillinger

%

1

2

3 = 2/1

4

5 = 4/1

6 = 1 - 2 - 4

7 = 6/1

1.

Bæredygtig udvikling

45 462

43 713

96,15 %

1 359

2,99 %

390

0,86 %

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

57 020

56 648

95,84 %

1 958

3,43 %

414

0,73 %

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 356

1 050

77,41 %

163

11,99 %

144

10,60 %

4.

EU som global partner

7 780

7 292

93,73 %

184

2,37 %

304

3,90 %

5.

Administration

7 960

6 806

85,50 %

940

11,81 %

214

2,69 %

6.

Kompensationer

445

445

100,00 %

0

0,00 %

0

0,00 %

I alt

I alt

120 021

120 021

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

3.   KONSOLIDERET OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2007

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Budget | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Regnskabsår | Fremført | I alt |
| 1. | Egne indtægter | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |
| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |
| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 950 | 950 | 915 | 26 | 941 | 908 | 24 | 933 | 98,13 % | 9 |
| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 81 | 81 | 309 | 25 | 334 | 230 | 20 | 251 | 311,04 % | 83 |
| 6. | Bidrag fra tredjepart, refusion af udgifter, finansielle korrektioner | 10 | 190 | 3 734 | 217 | 3 951 | 3 639 | 105 | 3 744 | 1 975,68 % | 207 |
| 7. | Morarenter og bøder | 123 | 438 | 3 446 | 5 475 | 8 921 | (74) | 546 | 472 | 107,83 % | 8 449 |
| 8. | Lånoptagelse og långivning | 25 | 25 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 156,08 % | 0 |
| 9. | Diverse indtægter | 20 | 20 | 59 | 10 | 70 | 26 | 2 | 28 | 140,36 % | 41 |
| I alt | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

(mio. EUR)

Afsnit

Budget

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Regnskabsår

Fremført

I alt

1.

Egne indtægter

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

0

5 939

5 936

0

5 937

5 937

0

5 937

99,97 %

0

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

950

950

915

26

941

908

24

933

98,13 %

9

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

81

81

309

25

334

230

20

251

311,04 %

83

6.

Bidrag fra tredjepart, refusion af udgifter, finansielle korrektioner

10

190

3 734

217

3 951

3 639

105

3 744

1 975,68 %

207

7.

Morarenter og bøder

123

438

3 446

5 475

8 921

(74)

546

472

107,83 %

8 449

8.

Lånoptagelse og långivning

25

25

39

0

39

39

0

39

156,08 %

0

9.

Diverse indtægter

20

20

59

10

70

26

2

28

140,36 %

41

I alt

I alt

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

Specifikation afsnit 1: Egne indtægter

| (mio. EUR) |
| --- |
| Kapitel | Budget | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Regnskabsår | Fremført | I alt |
| 10. | Landbrugstold | 1 487 | 1 487 | 1 406 | 388 | 1794 | 1 016 | 388 | 1 404 | 94,43 % | 390 |
| 11. | Sukkerafgifter | 533 | (38) | (30) | 28 | (3) | (58) | 28 | (31) | 81,44 % | 28 |
| 12. | Told | 15 288 | 15 084 | 15 179 | 1 010 | 16 189 | 14 262 | 937 | 15 200 | 100,77 % | 989 |
| 13. | Moms | 17 827 | 18 517 | 18 469 | 0 | 18 469 | 18 468 | 0 | 18 468 | 99,73 % | 2 |
| 14. | BNI | 79 153 | 71 153 | 71 062 | 2 | 71 065 | 71 057 | 0 | 71 057 | 99,87 % | 7 |
| 15. | Korrektion af budgetuligevægte | 0 | 0 | 59 | 0 | 59 | 61 | 0 | 61 | | (2) |
| I alt | 114 288 | 106 203 | 106 145 | 1 429 | 107 574 | 104 806 | 1 353 | 106 159 | 99,96 % | 1 415 |

(mio. EUR)

Kapitel

Budget

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Regnskabsår

Fremført

I alt

10.

Landbrugstold

1 487

1 487

1 406

388

1794

1 016

388

1 404

94,43 %

390

11.

Sukkerafgifter

533

(38)

(30)

28

(3)

(58)

28

(31)

81,44 %

28

12.

Told

15 288

15 084

15 179

1 010

16 189

14 262

937

15 200

100,77 %

989

13.

Moms

17 827

18 517

18 469

0

18 469

18 468

0

18 468

99,73 %

2

14.

BNI

79 153

71 153

71 062

2

71 065

71 057

0

71 057

99,87 %

7

15.

Korrektion af budgetuligevægte

0

0

59

0

59

61

0

61

(2)

I alt

I alt

114 288

106 203

106 145

1 429

107 574

104 806

1 353

106 159

99,96 %

1 415

Specifikation afsnit 3: Disponible overskud

| (mio. EUR) |
| --- |
| Kapitel | Budget | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Regnskabsår | Fremført | I alt |
| 30. | Overskud fra foregående regnskabsår | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 2 109 | 0 | 2 109 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Overskud moms | 0 | 961 | 973 | 0 | 973 | 973 | 0 | 973 | 101,22 % | 0 |
| 32. | Overskud BNI | 0 | 2 869 | 2 857 | 0 | 2 857 | 2 857 | 0 | 2 857 | 99,60 % | 0 |
| 34. | Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| 35. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige | 0 | 0 | (2) | 0 | (2) | (2) | 0 | (2) | | 0 |
| I alt | 0 | 5 939 | 5 936 | 0 | 5 937 | 5 937 | 0 | 5 937 | 99,97 % | 0 |

(mio. EUR)

Kapitel

Budget

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Regnskabsår

Fremført

I alt

30.

Overskud fra foregående regnskabsår

0

2 109

2 109

0

2 109

2 109

0

2 109

100,00 %

0

31.

Overskud moms

0

961

973

0

973

973

0

973

101,22 %

0

32.

Overskud BNI

0

2 869

2 857

0

2 857

2 857

0

2 857

99,60 %

0

34.

Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker

0

0

0

0

0

0

0

0

0

35.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige

0

0

(2)

0

(2)

(2)

0

(2)

0

I alt

I alt

0

0

5 939

5 939

5 936

5 936

0

0

5 937

5 937

5 937

5 937

0

0

5 937

5 937

99,97 %

99,97 %

0

0

4.   KONSOLIDERET OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (INDTÆGTER) FOR REGNSKABSÅRET 2007 OPDELT EFTER INSTITUTION

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Budget | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Regnskabsår | Fremført | I alt |
| Europa-Parlamentet | 85 | 85 | 198 | 20 | 218 | 135 | 10 | 144 | 170,21 % | 74 |
| Rådet | 52 | 52 | 86 | 13 | 100 | 85 | 10 | 94 | 181,38 % | 5 |
| Kommissionen | 115 290 | 113 639 | 120 227 | 7 148 | 127 375 | 115 220 | 2 030 | 117 250 | 103,18 % | 10 125 |
| Domstolen | 35 | 35 | 37 | 1 | 38 | 37 | 1 | 37 | 106,17 % | 0 |
| Revisionsretten | 17 | 17 | 17 | 1 | 17 | 16 | 1 | 17 | 99,39 % | 1 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 11 | 11 | 13 | 0 | 13 | 13 | 0 | 13 | 116,93 % | 0 |
| Regionsudvalget | 6 | 6 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 5 | 97,24 % | 0 |
| Den Europæiske ombudsmand | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,49 % | 0 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75,36 % | 0 |
| I alt | 115 497 | 113 846 | 120 585 | 7 183 | 127 767 | 115 512 | 2 051 | 117 563 | 103,27 % | 10 205 |

(mio. EUR)

Afsnit

Budget

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Regnskabsår

Fremført

I alt

Europa-Parlamentet

85

85

198

20

218

135

10

144

170,21 %

74

Rådet

52

52

86

13

100

85

10

94

181,38 %

5

Kommissionen

115 290

113 639

120 227

7 148

127 375

115 220

2 030

117 250

103,18 %

10 125

Domstolen

35

35

37

1

38

37

1

37

106,17 %

0

Revisionsretten

17

17

17

1

17

16

1

17

99,39 %

1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

11

11

13

0

13

13

0

13

116,93 %

0

Regionsudvalget

6

6

5

0

5

5

0

5

97,24 %

0

Den Europæiske ombudsmand

1

1

1

0

1

1

0

1

99,49 %

0

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

1

0

0

0

0

0

0

75,36 %

0

I alt

I alt

115 497

115 497

113 846

113 846

120 585

120 585

7 183

7 183

127 767

127 767

115 512

115 512

2 051

2 051

117 563

117 563

103,27 %

103,27 %

10 205

10 205

5.   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Godkendte bevillinger | Ændringer | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Godkendte bevillinger | Ændringer | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 495 | (182) | 0 | 18 | 18 | 330 | 510 | (203) | 5 | 17 | 22 | 329 |
| 02 | Erhvervspolitik | 540 | (10) | 0 | 44 | 45 | 575 | 584 | (116) | 17 | 65 | 81 | 550 |
| 03 | Konkurrence | 72 | 0 | 0 | 3 | 3 | 74 | 72 | 0 | 7 | 3 | 10 | 82 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 11 431 | (546) | 5 | 18 | 24 | 10 908 | 11 662 | (27) | 15 | 14 | 30 | 11 664 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 54 940 | (401) | 0 | 2 532 | 2 532 | 57 041 | 53 652 | (401) | 24 | 2 527 | 2 551 | 55 802 |
| 06 | Energi og transport | 1 809 | (13) | 9 | 80 | 88 | 1 885 | 1 195 | (186) | 17 | 116 | 133 | 1 142 |
| 07 | Miljø | 353 | 0 | 0 | 21 | 21 | 374 | 329 | (87) | 23 | 19 | 41 | 284 |
| 08 | Forskning | 3 565 | 77 | 0 | 408 | 408 | 4 049 | 2 693 | (226) | 42 | 803 | 844 | 3 312 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 435 | (57) | 0 | 159 | 159 | 1 537 | 1 175 | (24) | 16 | 269 | 285 | 1 436 |
| 10 | Direkte forskning | 348 | 0 | 0 | 314 | 314 | 663 | 359 | 0 | 35 | 262 | 297 | 656 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 955 | 0 | 0 | 4 | 4 | 959 | 1 223 | (20) | 39 | 6 | 44 | 1 248 |
| 12 | Det indre marked | 56 | (1) | 0 | 2 | 2 | 57 | 58 | (1) | 5 | 2 | 7 | 64 |
| 13 | Regionalpolitik | 34 694 | 732 | 0 | 8 | 8 | 35 434 | 27 129 | (457) | 13 | 8 | 21 | 26 693 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 110 | 0 | 0 | 4 | 4 | 114 | 114 | 0 | 5 | 4 | 9 | 123 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 223 | 0 | 0 | 218 | 218 | 1 440 | 1 158 | 31 | 14 | 246 | 260 | 1 450 |
| 16 | Kommunikation | 201 | 0 | 0 | 3 | 3 | 204 | 192 | 0 | 27 | 3 | 30 | 223 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 545 | 1 | 0 | 26 | 26 | 572 | 288 | 1 | 267 | 27 | 294 | 582 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 671 | 0 | 0 | 21 | 22 | 693 | 522 | (120) | 6 | 21 | 27 | 428 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 527 | 281 | 0 | 75 | 75 | 3 883 | 3 008 | 288 | 55 | 80 | 134 | 3 429 |
| 20 | Handel | 72 | 0 | 0 | 2 | 2 | 74 | 68 | 0 | 5 | 2 | 7 | 76 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 244 | (3) | 0 | 169 | 169 | 1 410 | 1 163 | (19) | 35 | 165 | 200 | 1 344 |
| 22 | Udvidelse | 1 065 | (19) | 0 | 87 | 87 | 1 133 | 1 853 | (128) | 13 | 55 | 69 | 1 793 |
| 23 | Humanitær bistand | 750 | 0 | 0 | 10 | 10 | 759 | 750 | 0 | 4 | 10 | 15 | 764 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 73 | 69 | 0 | 6 | 0 | 6 | 75 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 169 | 1 | 0 | 8 | 8 | 178 | 169 | 1 | 18 | 7 | 25 | 194 |
| 26 | Kommissionens administration | 922 | 58 | 1 | 67 | 68 | 1 048 | 922 | 59 | 106 | 68 | 174 | 1 155 |
| 27 | Budget | 519 | (14) | 0 | 3 | 3 | 509 | 519 | (14) | 9 | 3 | 12 | 518 |
| 28 | Revision | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 9 | 0 | 1 | 0 | 1 | 11 |
| 29 | Statistik | 121 | (1) | 0 | 9 | 9 | 130 | 119 | (1) | 7 | 8 | 16 | 134 |
| 30 | Pensioner | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 | 997 | 0 | 0 | 0 | 0 | 997 |
| 31 | Sprogtjenester | 359 | (2) | 0 | 47 | 47 | 403 | 359 | (2) | 13 | 47 | 59 | 416 |
| 40 | Reserver | 735 | (68) | 0 | 0 | 0 | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Andre institutioner | 2 577 | 0 | 5 | 116 | 121 | 2 698 | 2 577 | 0 | 326 | 143 | 469 | 3 047 |
| I alt | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

(mio. EUR)

Politikområde

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Godkendte bevillinger

Ændringer

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Godkendte bevillinger

Ændringer

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Økonomiske og finansielle anliggender

495

(182)

0

18

18

330

510

(203)

5

17

22

329

02

Erhvervspolitik

540

(10)

0

44

45

575

584

(116)

17

65

81

550

03

Konkurrence

72

0

0

3

3

74

72

0

7

3

10

82

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 431

(546)

5

18

24

10 908

11 662

(27)

15

14

30

11 664

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

54 940

(401)

0

2 532

2 532

57 041

53 652

(401)

24

2 527

2 551

55 802

06

Energi og transport

1 809

(13)

9

80

88

1 885

1 195

(186)

17

116

133

1 142

07

Miljø

353

0

0

21

21

374

329

(87)

23

19

41

284

08

Forskning

3 565

77

0

408

408

4 049

2 693

(226)

42

803

844

3 312

09

Informationssamfundet og medier

1 435

(57)

0

159

159

1 537

1 175

(24)

16

269

285

1 436

10

Direkte forskning

348

0

0

314

314

663

359

0

35

262

297

656

11

Fiskeri og maritime anliggender

955

0

0

4

4

959

1 223

(20)

39

6

44

1 248

12

Det indre marked

56

(1)

0

2

2

57

58

(1)

5

2

7

64

13

Regionalpolitik

34 694

732

0

8

8

35 434

27 129

(457)

13

8

21

26 693

14

Beskatning og toldunion

110

0

0

4

4

114

114

0

5

4

9

123

15

Uddannelse og kultur

1 223

0

0

218

218

1 440

1 158

31

14

246

260

1 450

16

Kommunikation

201

0

0

3

3

204

192

0

27

3

30

223

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

545

1

0

26

26

572

288

1

267

27

294

582

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

671

0

0

21

22

693

522

(120)

6

21

27

428

19

Eksterne forbindelser

3 527

281

0

75

75

3 883

3 008

288

55

80

134

3 429

20

Handel

72

0

0

2

2

74

68

0

5

2

7

76

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 244

(3)

0

169

169

1 410

1 163

(19)

35

165

200

1 344

22

Udvidelse

1 065

(19)

0

87

87

1 133

1 853

(128)

13

55

69

1 793

23

Humanitær bistand

750

0

0

10

10

759

750

0

4

10

15

764

24

Bekæmpelse af svig

73

0

0

0

0

73

69

0

6

0

6

75

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

169

1

0

8

8

178

169

1

18

7

25

194

26

Kommissionens administration

922

58

1

67

68

1 048

922

59

106

68

174

1 155

27

Budget

519

(14)

0

3

3

509

519

(14)

9

3

12

518

28

Revision

9

0

0

0

0

10

9

0

1

0

1

11

29

Statistik

121

(1)

0

9

9

130

119

(1)

7

8

16

134

30

Pensioner

997

0

0

0

0

997

997

0

0

0

0

997

31

Sprogtjenester

359

(2)

0

47

47

403

359

(2)

13

47

59

416

40

Reserver

735

(68)

0

0

0

667

0

0

0

0

0

0

90

Andre institutioner

2 577

0

5

116

121

2 698

2 577

0

326

143

469

3 047

I alt

I alt

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

6.   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER OPDELT EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 330 | 293 | 0 | 16 | 309 | 93,57 % | 1 | 0 | 1 | 0,41 % | 20 | 0 | 0 | 20 | 6,02 % |
| 02 | Erhvervspolitik | 575 | 521 | 0 | 17 | 538 | 93,47 % | 28 | 0 | 28 | 4,86 % | 9 | 0 | 0 | 10 | 1,67 % |
| 03 | Konkurrence | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 96,74 % | 1 | 0 | 1 | 1,90 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,36 % |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 10 908 | 10 847 | 5 | 9 | 10 861 | 99,57 % | 9 | 14 | 23 | 0,21 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 0,22 % |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 57 041 | 51 471 | 0 | 556 | 52 027 | 91,21 % | 1 976 | 1 409 | 3 386 | 5,94 % | 1 628 | 0 | 0 | 1 628 | 2,85 % |
| 06 | Energi og transport | 1 885 | 1 786 | 8 | 42 | 1 836 | 97,41 % | 37 | 0 | 38 | 2,01 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 0,59 % |
| 07 | Miljø | 374 | 342 | 0 | 7 | 349 | 93,22 % | 13 | 0 | 13 | 3,59 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 3,19 % |
| 08 | Forskning | 4 049 | 3 635 | 0 | 204 | 3 839 | 94,80 % | 204 | 0 | 204 | 5,05 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,15 % |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 537 | 1 374 | 0 | 117 | 1 491 | 97,01 % | 42 | 0 | 42 | 2,73 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,26 % |
| 10 | Direkte forskning | 663 | 348 | 0 | 53 | 402 | 60,61 % | 261 | 0 | 261 | 39,36 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 959 | 706 | 0 | 1 | 706 | 73,68 % | 3 | 2 | 5 | 0,55 % | 247 | 0 | 0 | 247 | 25,77 % |
| 12 | Det indre marked | 57 | 54 | 0 | 1 | 55 | 96,48 % | 1 | 0 | 1 | 1,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,98 % |
| 13 | Regionalpolitik | 35 434 | 34 874 | 0 | 6 | 34 880 | 98,44 % | 1 | 134 | 135 | 0,38 % | 419 | 0 | 0 | 419 | 1,18 % |
| 14 | Beskatning og toldunion | 114 | 99 | 0 | 2 | 101 | 88,67 % | 2 | 0 | 2 | 1,61 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 9,72 % |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 440 | 1 220 | 0 | 107 | 1 327 | 92,12 % | 111 | 0 | 111 | 7,69 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,18 % |
| 16 | Kommunikation | 204 | 195 | 0 | 2 | 197 | 96,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 2,89 % |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 572 | 486 | 0 | 16 | 502 | 87,82 % | 9 | 0 | 9 | 1,65 % | 60 | 0 | 0 | 60 | 10,52 % |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 693 | 613 | 0 | 12 | 626 | 90,29 % | 9 | 2 | 11 | 1,53 % | 57 | 0 | 0 | 57 | 8,17 % |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 883 | 3 743 | 0 | 39 | 3783 | 97,42 % | 35 | 2 | 37 | 0,95 % | 63 | 0 | 0 | 63 | 1,63 % |
| 20 | Handel | 74 | 70 | 0 | 1 | 72 | 97,02 % | 1 | 0 | 1 | 1,27 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,71 % |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 410 | 1 212 | 0 | 93 | 1 305 | 92,55 % | 75 | 22 | 97 | 6,90 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,55 % |
| 22 | Udvidelse | 1 133 | 1 029 | 0 | 23 | 1 053 | 92,90 % | 64 | 14 | 78 | 6,86 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,24 % |
| 23 | Humanitær bistand | 759 | 749 | 0 | 9 | 758 | 99,83 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 73 | 69 | 0 | 0 | 69 | 94,72 % | 0 | 0 | 0 | 0,01 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 5,27 % |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 178 | 165 | 0 | 5 | 169 | 95,39 % | 3 | 0 | 3 | 1,96 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,65 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 048 | 957 | 1 | 38 | 995 | 94,97 % | 29 | 0 | 29 | 2,77 % | 24 | 0 | 0 | 24 | 2,25 % |
| 27 | Budget | 509 | 498 | 0 | 2 | 499 | 98,10 % | 2 | 0 | 2 | 0,35 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,55 % |
| 28 | Revision | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 91,82 % | 0 | 0 | 0 | 1,74 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,44 % |
| 29 | Statistik | 130 | 107 | 0 | 7 | 114 | 87,71 % | 2 | 0 | 2 | 1,58 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 10,72 % |
| 30 | Pensioner | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Sprogtjenester | 403 | 352 | 0 | 38 | 390 | 96,63 % | 8 | 0 | 9 | 2,12 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,26 % |
| 40 | Reserver | 667 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 667 | 0 | 0 | 667 | 100,0 % |
| 90 | Andre institutioner | 2 698 | 2 400 | 4 | 67 | 2 472 | 91,63 % | 49 | 119 | 168 | 6,21 % | 58 | 1 | 0 | 58 | 2,16 % |
| I alt | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

330

293

0

16

309

93,57 %

1

0

1

0,41 %

20

0

0

20

6,02 %

02

Erhvervspolitik

575

521

0

17

538

93,47 %

28

0

28

4,86 %

9

0

0

10

1,67 %

03

Konkurrence

74

70

0

2

72

96,74 %

1

0

1

1,90 %

1

0

0

1

1,36 %

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

10 908

10 847

5

9

10 861

99,57 %

9

14

23

0,21 %

24

0

0

24

0,22 %

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

57 041

51 471

0

556

52 027

91,21 %

1 976

1 409

3 386

5,94 %

1 628

0

0

1 628

2,85 %

06

Energi og transport

1 885

1 786

8

42

1 836

97,41 %

37

0

38

2,01 %

10

1

0

11

0,59 %

07

Miljø

374

342

0

7

349

93,22 %

13

0

13

3,59 %

12

0

0

12

3,19 %

08

Forskning

4 049

3 635

0

204

3 839

94,80 %

204

0

204

5,05 %

6

0

0

6

0,15 %

09

Informationssamfundet og medier

1 537

1 374

0

117

1 491

97,01 %

42

0

42

2,73 %

4

0

0

4

0,26 %

10

Direkte forskning

663

348

0

53

402

60,61 %

261

0

261

39,36 %

0

0

0

0

0,03 %

11

Fiskeri og maritime anliggender

959

706

0

1

706

73,68 %

3

2

5

0,55 %

247

0

0

247

25,77 %

12

Det indre marked

57

54

0

1

55

96,48 %

1

0

1

1,54 %

1

0

0

1

1,98 %

13

Regionalpolitik

35 434

34 874

0

6

34 880

98,44 %

1

134

135

0,38 %

419

0

0

419

1,18 %

14

Beskatning og toldunion

114

99

0

2

101

88,67 %

2

0

2

1,61 %

11

0

0

11

9,72 %

15

Uddannelse og kultur

1 440

1 220

0

107

1 327

92,12 %

111

0

111

7,69 %

3

0

0

3

0,18 %

16

Kommunikation

204

195

0

2

197

96,50 %

1

0

1

0,61 %

6

0

0

6

2,89 %

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

572

486

0

16

502

87,82 %

9

0

9

1,65 %

60

0

0

60

10,52 %

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

693

613

0

12

626

90,29 %

9

2

11

1,53 %

57

0

0

57

8,17 %

19

Eksterne forbindelser

3 883

3 743

0

39

3783

97,42 %

35

2

37

0,95 %

63

0

0

63

1,63 %

20

Handel

74

70

0

1

72

97,02 %

1

0

1

1,27 %

1

0

0

1

1,71 %

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 410

1 212

0

93

1 305

92,55 %

75

22

97

6,90 %

8

0

0

8

0,55 %

22

Udvidelse

1 133

1 029

0

23

1 053

92,90 %

64

14

78

6,86 %

3

0

0

3

0,24 %

23

Humanitær bistand

759

749

0

9

758

99,83 %

1

0

1

0,10 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Bekæmpelse af svig

73

69

0

0

69

94,72 %

0

0

0

0,01 %

4

0

0

4

5,27 %

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

178

165

0

5

169

95,39 %

3

0

3

1,96 %

5

0

0

5

2,65 %

26

Kommissionens administration

1 048

957

1

38

995

94,97 %

29

0

29

2,77 %

24

0

0

24

2,25 %

27

Budget

509

498

0

2

499

98,10 %

2

0

2

0,35 %

8

0

0

8

1,55 %

28

Revision

10

9

0

0

9

91,82 %

0

0

0

1,74 %

1

0

0

1

6,44 %

29

Statistik

130

107

0

7

114

87,71 %

2

0

2

1,58 %

14

0

0

14

10,72 %

30

Pensioner

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Sprogtjenester

403

352

0

38

390

96,63 %

8

0

9

2,12 %

5

0

0

5

1,26 %

40

Reserver

667

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

667

0

0

667

100,0 %

90

Andre institutioner

2 698

2 400

4

67

2 472

91,63 %

49

119

168

6,21 %

58

1

0

58

2,16 %

I alt

I alt

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

7.   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER OPDELT EFTER POLITIKOMRÅDE

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 329 | 242 | 4 | 16 | 262 | 79,75 % | 5 | 0 | 2 | 7 | 2,11 % | 59 | 1 | 0 | 60 | 18,14 % |
| 02 | Erhvervspolitik | 550 | 336 | 12 | 22 | 370 | 67,28 % | 22 | 0 | 40 | 63 | 11,37 % | 110 | 5 | 2 | 117 | 21,34 % |
| 03 | Konkurrence | 82 | 64 | 6 | 1 | 71 | 86,65 % | 7 | 0 | 2 | 9 | 10,74 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 2,61 % |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 11 664 | 11 531 | 11 | 5 | 11 547 | 99,00 % | 19 | 0 | 9 | 28 | 0,24 % | 84 | 4 | 0 | 89 | 0,76 % |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 55 802 | 53 045 | 16 | 624 | 53 685 | 96,21 % | 24 | 37 | 1 904 | 1 965 | 3,52 % | 145 | 8 | 0 | 152 | 0,27 % |
| 06 | Energi og transport | 1 142 | 886 | 13 | 20 | 919 | 80,43 % | 17 | 50 | 95 | 163 | 14,25 % | 56 | 4 | 0 | 61 | 5,32 % |
| 07 | Miljø | 284 | 203 | 17 | 12 | 232 | 81,64 % | 16 | 0 | 7 | 23 | 8,11 % | 24 | 5 | 0 | 29 | 10,25 % |
| 08 | Forskning | 3 312 | 2 415 | 27 | 236 | 2 678 | 80,88 % | 43 | 0 | 567 | 609 | 18,40 % | 9 | 15 | 0 | 24 | 0,72 % |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 1 436 | 1 112 | 12 | 103 | 1 227 | 85,40 % | 15 | 0 | 166 | 181 | 12,58 % | 24 | 4 | 0 | 29 | 2,02 % |
| 10 | Direkte forskning | 656 | 318 | 32 | 56 | 406 | 61,87 % | 33 | 0 | 206 | 239 | 36,39 % | 8 | 4 | 0 | 11 | 1,74 % |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 1 248 | 1 034 | 3 | 2 | 1 039 | 83,25 % | 5 | 4 | 3 | 13 | 1,05 % | 160 | 36 | 0 | 196 | 15,71 % |
| 12 | Det indre marked | 64 | 49 | 4 | 1 | 54 | 85,18 % | 5 | 0 | 1 | 7 | 10,24 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 4,58 % |
| 13 | Regionalpolitik | 26 693 | 26 568 | 9 | 6 | 26 583 | 99,59 % | 13 | 0 | 1 | 14 | 0,05 % | 92 | 4 | 0 | 96 | 0,36 % |
| 14 | Beskatning og toldunion | 123 | 78 | 5 | 2 | 85 | 68,93 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,44 % | 30 | 0 | 0 | 30 | 24,63 % |
| 15 | Uddannelse og kultur | 1 450 | 1 150 | 12 | 99 | 1 261 | 86,95 % | 15 | 0 | 147 | 162 | 11,17 % | 25 | 2 | 0 | 27 | 1,88 % |
| 16 | Kommunikation | 223 | 159 | 22 | 2 | 183 | 81,94 % | 17 | 2 | 2 | 21 | 9,31 % | 14 | 5 | 0 | 20 | 8,75 % |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 582 | 228 | 210 | 10 | 448 | 76,88 % | 26 | 0 | 17 | 43 | 7,31 % | 35 | 57 | 0 | 92 | 15,81 % |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 428 | 240 | 5 | 13 | 259 | 60,41 % | 8 | 82 | 8 | 97 | 22,76 % | 71 | 1 | 0 | 72 | 16,83 % |
| 19 | Eksterne forbindelser | 3 429 | 3 171 | 38 | 55 | 3 265 | 95,20 % | 44 | 0 | 24 | 68 | 1,98 % | 80 | 17 | 0 | 97 | 2,83 % |
| 20 | Handel | 76 | 60 | 4 | 1 | 65 | 85,87 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 8,45 % | 4 | 1 | 0 | 4 | 5,68 % |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 1 344 | 1 081 | 23 | 89 | 1 193 | 88,77 % | 29 | 0 | 77 | 106 | 7,87 % | 33 | 12 | 0 | 45 | 3,36 % |
| 22 | Udvidelse | 1 793 | 1 690 | 6 | 52 | 1 749 | 97,51 % | 17 | 0 | 3 | 20 | 1,09 % | 18 | 7 | 0 | 25 | 1,40 % |
| 23 | Humanitær bistand | 764 | 742 | 4 | 9 | 756 | 98,87 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,90 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,23 % |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 75 | 56 | 4 | 0 | 60 | 79,62 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,77 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 12,60 % |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 194 | 150 | 17 | 4 | 170 | 87,53 % | 15 | 0 | 4 | 19 | 9,54 % | 4 | 1 | 0 | 6 | 2,93 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1 155 | 844 | 91 | 30 | 965 | 83,60 % | 113 | 0 | 37 | 151 | 13,06 % | 23 | 15 | 0 | 38 | 3,33 % |
| 27 | Budget | 518 | 489 | 8 | 1 | 498 | 96,16 % | 9 | 0 | 2 | 11 | 2,08 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 1,76 % |
| 28 | Revision | 11 | 8 | 1 | 0 | 9 | 83,04 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,54 % |
| 29 | Statistik | 134 | 95 | 5 | 2 | 102 | 76,37 % | 7 | 0 | 6 | 13 | 9,44 % | 17 | 2 | 0 | 19 | 14,18 % |
| 30 | Pensioner | 997 | 994 | 0 | 0 | 994 | 99,70 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,30 % |
| 31 | Sprogtjenester | 416 | 328 | 11 | 34 | 373 | 89,78 % | 24 | 0 | 12 | 36 | 8,66 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 1,56 % |
| 40 | Reserver | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Andre institutioner | 3 047 | 2 085 | 295 | 67 | 2 447 | 80,31 % | 316 | 119 | 76 | 511 | 16,77 % | 58 | 31 | 0 | 89 | 2,92 % |
| I alt | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

329

242

4

16

262

79,75 %

5

0

2

7

2,11 %

59

1

0

60

18,14 %

02

Erhvervspolitik

550

336

12

22

370

67,28 %

22

0

40

63

11,37 %

110

5

2

117

21,34 %

03

Konkurrence

82

64

6

1

71

86,65 %

7

0

2

9

10,74 %

1

1

0

2

2,61 %

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 664

11 531

11

5

11 547

99,00 %

19

0

9

28

0,24 %

84

4

0

89

0,76 %

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

55 802

53 045

16

624

53 685

96,21 %

24

37

1 904

1 965

3,52 %

145

8

0

152

0,27 %

06

Energi og transport

1 142

886

13

20

919

80,43 %

17

50

95

163

14,25 %

56

4

0

61

5,32 %

07

Miljø

284

203

17

12

232

81,64 %

16

0

7

23

8,11 %

24

5

0

29

10,25 %

08

Forskning

3 312

2 415

27

236

2 678

80,88 %

43

0

567

609

18,40 %

9

15

0

24

0,72 %

09

Informationssamfundet og medier

1 436

1 112

12

103

1 227

85,40 %

15

0

166

181

12,58 %

24

4

0

29

2,02 %

10

Direkte forskning

656

318

32

56

406

61,87 %

33

0

206

239

36,39 %

8

4

0

11

1,74 %

11

Fiskeri og maritime anliggender

1 248

1 034

3

2

1 039

83,25 %

5

4

3

13

1,05 %

160

36

0

196

15,71 %

12

Det indre marked

64

49

4

1

54

85,18 %

5

0

1

7

10,24 %

2

1

0

3

4,58 %

13

Regionalpolitik

26 693

26 568

9

6

26 583

99,59 %

13

0

1

14

0,05 %

92

4

0

96

0,36 %

14

Beskatning og toldunion

123

78

5

2

85

68,93 %

6

0

2

8

6,44 %

30

0

0

30

24,63 %

15

Uddannelse og kultur

1 450

1 150

12

99

1 261

86,95 %

15

0

147

162

11,17 %

25

2

0

27

1,88 %

16

Kommunikation

223

159

22

2

183

81,94 %

17

2

2

21

9,31 %

14

5

0

20

8,75 %

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

582

228

210

10

448

76,88 %

26

0

17

43

7,31 %

35

57

0

92

15,81 %

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

428

240

5

13

259

60,41 %

8

82

8

97

22,76 %

71

1

0

72

16,83 %

19

Eksterne forbindelser

3 429

3 171

38

55

3 265

95,20 %

44

0

24

68

1,98 %

80

17

0

97

2,83 %

20

Handel

76

60

4

1

65

85,87 %

5

0

1

6

8,45 %

4

1

0

4

5,68 %

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 344

1 081

23

89

1 193

88,77 %

29

0

77

106

7,87 %

33

12

0

45

3,36 %

22

Udvidelse

1 793

1 690

6

52

1 749

97,51 %

17

0

3

20

1,09 %

18

7

0

25

1,40 %

23

Humanitær bistand

764

742

4

9

756

98,87 %

6

0

1

7

0,90 %

1

1

0

2

0,23 %

24

Bekæmpelse af svig

75

56

4

0

60

79,62 %

6

0

0

6

7,77 %

7

2

0

9

12,60 %

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

194

150

17

4

170

87,53 %

15

0

4

19

9,54 %

4

1

0

6

2,93 %

26

Kommissionens administration

1 155

844

91

30

965

83,60 %

113

0

37

151

13,06 %

23

15

0

38

3,33 %

27

Budget

518

489

8

1

498

96,16 %

9

0

2

11

2,08 %

8

1

0

9

1,76 %

28

Revision

11

8

1

0

9

83,04 %

1

0

0

1

9,42 %

1

0

0

1

7,54 %

29

Statistik

134

95

5

2

102

76,37 %

7

0

6

13

9,44 %

17

2

0

19

14,18 %

30

Pensioner

997

994

0

0

994

99,70 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,30 %

31

Sprogtjenester

416

328

11

34

373

89,78 %

24

0

12

36

8,66 %

5

1

0

6

1,56 %

40

Reserver

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Andre institutioner

3 047

2 085

295

67

2 447

80,31 %

316

119

76

511

16,77 %

58

31

0

89

2,92 %

I alt

I alt

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

8.   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER DE FINANSIELLE OVERSLAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Godkendte bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1. | Bæredygtig vækst | 54 854 | (2) | 15 | 1 193 | 1 208 | 56 060 | 44 861 | (1 239) | 124 | 1 716 | 1 840 | 45 462 |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 56 250 | (400) | 0 | 2 549 | 2 549 | 58 399 | 54 719 | (562) | 321 | 2 543 | 2 863 | 57 020 |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 247 | 198 | 0 | 98 | 98 | 1 544 | 1 178 | 51 | 19 | 109 | 128 | 1 356 |
| 4. | EU som global partner | 6 812 | 0 | 0 | 330 | 330 | 7 142 | 7 353 | 64 | 63 | 300 | 363 | 7 780 |
| 5. | Administration | 6 942 | 36 | 6 | 307 | 313 | 7 291 | 6 942 | 36 | 647 | 335 | 982 | 7 960 |
| 6. | Kompensationer | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 | 445 | 0 | 0 | 0 | 0 | 445 |
| I alt | 126 551 | (168) | 21 | 4 477 | 4 498 | 130 881 | 115 497 | (1 651) | 1 174 | 5 002 | 6 176 | 120 021 |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i de finansielle overslag

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Godkendte bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1.

Bæredygtig vækst

54 854

(2)

15

1 193

1 208

56 060

44 861

(1 239)

124

1 716

1 840

45 462

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

56 250

(400)

0

2 549

2 549

58 399

54 719

(562)

321

2 543

2 863

57 020

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 247

198

0

98

98

1 544

1 178

51

19

109

128

1 356

4.

EU som global partner

6 812

0

0

330

330

7 142

7 353

64

63

300

363

7 780

5.

Administration

6 942

36

6

307

313

7 291

6 942

36

647

335

982

7 960

6.

Kompensationer

445

0

0

0

0

445

445

0

0

0

0

445

I alt

I alt

126 551

126 551

(168)

(168)

21

21

4 477

4 477

4 498

4 498

130 881

130 881

115 497

115 497

(1 651)

(1 651)

1 174

1 174

5 002

5 002

6 176

6 176

120 021

120 021

9.   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER DE FINANSIELLE OVERSLAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Bæredygtig vækst | 56 060 | 53 702 | 14 | 540 | 54 256 | 96,78 % | 652 | 131 | 783 | 1,40 % | 1 020 | 1 | 1 | 1 022 | 1,82 % |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 58 399 | 52 563 | 0 | 558 | 53 122 | 90,96 % | 1 990 | 1 363 | 3 354 | 5,74 % | 1 924 | 0 | 0 | 1 924 | 3,29 % |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 544 | 1 368 | 0 | 54 | 1 422 | 92,10 % | 44 | 2 | 46 | 2,98 % | 76 | 0 | 0 | 76 | 4,92 % |
| 4. | EU som global partner | 7 142 | 6 479 | 0 | 158 | 6 637 | 92,92 % | 171 | 102 | 274 | 3,83 % | 232 | 0 | 0 | 232 | 3,25 % |
| 5. | Administration | 7 291 | 6 729 | 5 | 183 | 6 918 | 94,88 % | 124 | 119 | 243 | 3,34 % | 129 | 1 | 0 | 130 | 1,78 % |
| 6. | Kompensationer | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| I alt | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i de finansielle overslag

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Bæredygtig vækst

56 060

53 702

14

540

54 256

96,78 %

652

131

783

1,40 %

1 020

1

1

1 022

1,82 %

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

58 399

52 563

0

558

53 122

90,96 %

1 990

1 363

3 354

5,74 %

1 924

0

0

1 924

3,29 %

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 544

1 368

0

54

1 422

92,10 %

44

2

46

2,98 %

76

0

0

76

4,92 %

4.

EU som global partner

7 142

6 479

0

158

6 637

92,92 %

171

102

274

3,83 %

232

0

0

232

3,25 %

5.

Administration

7 291

6 729

5

183

6 918

94,88 %

124

119

243

3,34 %

129

1

0

130

1,78 %

6.

Kompensationer

445

445

0

0

445

100,0 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

10.   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER DE FINANSIELLE OVERSLAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | Godkendtebetalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Bæredygtig vækst | 45 462 | 43 085 | 90 | 539 | 43 713 | 96,15 % | 136 | 50 | 1 173 | 1 359 | 2,99 % | 352 | 34 | 4 | 390 | 0,86 % |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 57 020 | 53 796 | 220 | 632 | 54 648 | 95,84 % | 40 | 7 | 1 911 | 1 958 | 3,43 % | 313 | 101 | 0 | 414 | 0,73 % |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 356 | 995 | 15 | 39 | 1 050 | 77,41 % | 10 | 84 | 69 | 163 | 11,99 % | 139 | 4 | 1 | 144 | 10,60 % |
| 4. | EU som global partner | 7 780 | 7 054 | 37 | 201 | 7 292 | 93,73 % | 50 | 35 | 99 | 184 | 2,37 % | 277 | 26 | 0 | 304 | 3,90 % |
| 5. | Administration | 7 960 | 6 077 | 563 | 166 | 6 806 | 85,50 % | 652 | 119 | 169 | 940 | 11,81 % | 130 | 84 | 0 | 214 | 2,69 % |
| 6. | Kompensationer | 445 | 445 | 0 | 0 | 445 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| I alt | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i de finansielle overslag

Godkendtebetalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Bæredygtig vækst

45 462

43 085

90

539

43 713

96,15 %

136

50

1 173

1 359

2,99 %

352

34

4

390

0,86 %

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

57 020

53 796

220

632

54 648

95,84 %

40

7

1 911

1 958

3,43 %

313

101

0

414

0,73 %

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 356

995

15

39

1 050

77,41 %

10

84

69

163

11,99 %

139

4

1

144

10,60 %

4.

EU som global partner

7 780

7 054

37

201

7 292

93,73 %

50

35

99

184

2,37 %

277

26

0

304

3,90 %

5.

Administration

7 960

6 077

563

166

6 806

85,50 %

652

119

169

940

11,81 %

130

84

0

214

2,69 %

6.

Kompensationer

445

445

0

0

445

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

11.   UDNYTTELSEN AF FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER INSTITUTION

Forpligtelsesbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 454 | 1 338 | 4 | 38 | 1 380 | 94,92 % | 13 | 44 | 57 | 3,94 % | 16 | 1 | 0 | 17 | 1,14 % |
| Rådet | 650 | 508 | 0 | 24 | 532 | 81,89 % | 33 | 75 | 108 | 16,57 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,54 % |
| Kommissionen | 128 183 | 118 885 | 15 | 1 427 | 120 327 | 93,87 % | 2 934 | 1 598 | 4 532 | 3,54 % | 3 323 | 1 | 1 | 3 325 | 2,59 % |
| Domstolen | 275 | 265 | 0 | 1 | 266 | 96,84 % | 2 | 0 | 2 | 0,59 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 2,57 % |
| Revisionsretten | 122 | 109 | 0 | 0 | 110 | 90,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,22 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,58 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 116 | 104 | 0 | 3 | 107 | 91,64 % | 1 | 0 | 1 | 0,54 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,82 % |
| Regionsudvalget | 68 | 65 | 0 | 1 | 66 | 96,22 % | 0 | 0 | 0 | 0,13 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 3,65 % |
| Ombudsmanden | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 90,48 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,52 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 5 | 4 | 0 | 0 | 4 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| I alt | 130 881 | 121 285 | 19 | 1 494 | 122 798 | 93,82 % | 2 982 | 1 717 | 4 699 | 3,59 % | 3 381 | 2 | 1 | 3 383 | 2,59 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europa-Parlamentet

1 454

1 338

4

38

1 380

94,92 %

13

44

57

3,94 %

16

1

0

17

1,14 %

Rådet

650

508

0

24

532

81,89 %

33

75

108

16,57 %

10

0

0

10

1,54 %

Kommissionen

128 183

118 885

15

1 427

120 327

93,87 %

2 934

1 598

4 532

3,54 %

3 323

1

1

3 325

2,59 %

Domstolen

275

265

0

1

266

96,84 %

2

0

2

0,59 %

7

0

0

7

2,57 %

Revisionsretten

122

109

0

0

110

90,21 %

0

0

0

0,22 %

12

0

0

12

9,58 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

116

104

0

3

107

91,64 %

1

0

1

0,54 %

9

0

0

9

7,82 %

Regionsudvalget

68

65

0

1

66

96,22 %

0

0

0

0,13 %

2

0

0

2

3,65 %

Ombudsmanden

8

7

0

0

7

90,48 %

0

0

0

1

0

0

1

9,52 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

5

4

0

0

4

86,14 %

0

0

0

1

0

0

1

13,86 %

I alt

I alt

130 881

130 881

121 285

121 285

19

19

1 494

1 494

122 798

122 798

93,82 %

93,82 %

2 982

2 982

1 717

1 717

4 699

4 699

3,59 %

3,59 %

3 381

3 381

2

2

1

1

3 383

3 383

2,59 %

2,59 %

Betalingsbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 668 | 1 112 | 179 | 38 | 1 329 | 79,68 % | 225 | 44 | 39 | 308 | 18,49 % | 16 | 15 | 0 | 31 | 1,83 % |
| Rådet | 741 | 453 | 80 | 24 | 558 | 75,21 % | 55 | 75 | 33 | 163 | 21,98 % | 10 | 11 | 0 | 21 | 2,81 % |
| Kommissionen | 116 975 | 109 367 | 630 | 1 509 | 111 506 | 95,33 % | 572 | 176 | 3 345 | 4 093 | 3,50 % | 1 154 | 217 | 5 | 1 376 | 1,18 % |
| Domstolen | 288 | 252 | 12 | 1 | 265 | 91,93 % | 13 | 0 | 2 | 15 | 5,04 % | 7 | 2 | 0 | 9 | 3,03 % |
| Revisionsretten | 129 | 101 | 6 | 0 | 107 | 83,11 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 7,08 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,80 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 128 | 98 | 9 | 3 | 109 | 85,66 % | 6 | 0 | 2 | 8 | 6,17 % | 9 | 1 | 0 | 10 | 8,17 % |
| Regionsudvalget | 78 | 59 | 8 | 1 | 68 | 86,89 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 8,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 5,09 % |
| Ombudsmanden | 9 | 7 | 0 | 0 | 7 | 84,00 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 6,42 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,58 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 6 | 3 | 1 | 0 | 4 | 66,73 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,96 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,31 % |
| I alt | 120 021 | 111 452 | 925 | 1 576 | 113 953 | 94,94 % | 888 | 295 | 3 421 | 4 603 | 3,84 % | 1 211 | 249 | 5 | 1 465 | 1,22 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europa-Parlamentet

1 668

1 112

179

38

1 329

79,68 %

225

44

39

308

18,49 %

16

15

0

31

1,83 %

Rådet

741

453

80

24

558

75,21 %

55

75

33

163

21,98 %

10

11

0

21

2,81 %

Kommissionen

116 975

109 367

630

1 509

111 506

95,33 %

572

176

3 345

4 093

3,50 %

1 154

217

5

1 376

1,18 %

Domstolen

288

252

12

1

265

91,93 %

13

0

2

15

5,04 %

7

2

0

9

3,03 %

Revisionsretten

129

101

6

0

107

83,11 %

9

0

0

9

7,08 %

12

1

0

13

9,80 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

128

98

9

3

109

85,66 %

6

0

2

8

6,17 %

9

1

0

10

8,17 %

Regionsudvalget

78

59

8

1

68

86,89 %

6

0

1

6

8,02 %

2

1

0

4

5,09 %

Ombudsmanden

9

7

0

0

7

84,00 %

0

0

0

1

6,42 %

1

0

0

1

9,58 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

6

3

1

0

4

66,73 %

1

0

0

1

15,96 %

1

0

0

1

17,31 %

I alt

I alt

120 021

120 021

111 452

111 452

925

925

1 576

1 576

113 953

113 953

94,94 %

94,94 %

888

888

295

295

3 421

3 421

4 603

4 603

3,84 %

3,84 %

1 211

1 211

249

249

5

5

1 465

1 465

1,22 %

1,22 %

12.   KONSOLIDERET OVERSIGT OVER UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Ikke-opdelte bevillinger | Opdelte bevillinger | I alt |
| Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | 1 114 | 130 511 | 131 655 |
| Frigørelser/opskrivninger | (61) | (1 535) | (1 596) |
| Betalinger | 872 | 45 836 | 46 709 |
| Annulleringer | 151 | 0 | 151 |
| Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | 60 | 83 140 | 83 200 |
| Regnskabsårets forpligtelser | 50 718 | 72 080 | 122 798 |
| Betalinger | 49 825 | 17 420 | 67 245 |
| Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | 14 | 0 | 14 |
| Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | 880 | 54 661 | 55 540 |
| Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt | 939 | 137 801 | 138 740 |

(mio. EUR)

Ikke-opdelte bevillinger

Opdelte bevillinger

I alt

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

1 114

130 511

131 655

131 655

Frigørelser/opskrivninger

(61)

(1 535)

(1 596)

(1 596)

Betalinger

872

45 836

46 709

46 709

Annulleringer

151

0

151

151

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

60

83 140

83 200

83 200

Regnskabsårets forpligtelser

Regnskabsårets forpligtelser

50 718

72 080

122 798

122 798

Betalinger

49 825

17 420

67 245

67 245

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

14

0

14

14

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

880

54 661

55 540

55 540

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

939

939

137 801

137 801

138 740

138 740

13a.   Konsolideret oversigt over uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i de finansielle overslag | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | I alt |
| 1 | Bæredygtig vækst | 646 | 374 | 691 | 1 650 | 4 384 | 16 532 | 38 372 | 44 870 | 107 519 |
| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 195 | 18 | 51 | 62 | 122 | 1 299 | 3 939 | 4 218 | 9 905 |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 10 | 7 | 16 | 31 | 91 | 170 | 251 | 778 | 1 354 |
| 4 | EU som global partner | 849 | 664 | 885 | 1 258 | 2 007 | 3 373 | 5 201 | 5 013 | 19 250 |
| 5 | Administration | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 660 | 712 |
| I alt | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i de finansielle overslag

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

I alt

1

Bæredygtig vækst

646

374

691

1 650

4 384

16 532

38 372

44 870

107 519

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

195

18

51

62

122

1 299

3 939

4 218

9 905

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

10

7

16

31

91

170

251

778

1 354

4

EU som global partner

849

664

885

1 258

2 007

3 373

5 201

5 013

19 250

5

Administration

1

0

0

0

0

0

51

660

712

I alt

I alt

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

13b.   Konsolideret oversigt over uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | < 2001 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | I alt |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 41 | 145 | 127 | 344 |
| 02 | Erhvervspolitik | 5 | 8 | 7 | 22 | 22 | 63 | 119 | 334 | 581 |
| 03 | Konkurrence | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 8 |
| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 191 | 14 | 57 | 101 | 298 | 3 072 | 9 405 | 9 162 | 22 299 |
| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | 152 | 0 | 1 | 47 | 78 | 1 213 | 3 525 | 3 475 | 8 491 |
| 06 | Energi og transport | 60 | 60 | 63 | 113 | 250 | 505 | 651 | 1 601 | 3 303 |
| 07 | Miljø | 0 | 9 | 17 | 35 | 67 | 89 | 118 | 244 | 580 |
| 08 | Forskning | 35 | 99 | 155 | 577 | 854 | 1 414 | 2 046 | 3 263 | 8 443 |
| 09 | Informationssamfundet og medier | 2 | 1 | 10 | 71 | 165 | 461 | 679 | 1 051 | 2 440 |
| 10 | Direkte forskning | 1 | 1 | 1 | 4 | 2 | 14 | 24 | 95 | 140 |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | 43 | 10 | 36 | 32 | 57 | 261 | 608 | 277 | 1 324 |
| 12 | Det indre marked | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 12 | 15 |
| 13 | Regionalpolitik | 411 | 354 | 627 | 1 233 | 3 115 | 11 357 | 25 807 | 29 347 | 72 250 |
| 14 | Beskatning og toldunion | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 | 27 | 47 | 80 |
| 15 | Uddannelse og kultur | 21 | 7 | 12 | 21 | 32 | 64 | 123 | 291 | 571 |
| 16 | Kommunikation | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 67 | 79 |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | 1 | 0 | 3 | 13 | 21 | 27 | 54 | 324 | 444 |
| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 | 2 | 6 | 8 | 20 | 60 | 80 | 453 | 629 |
| 19 | Eksterne forbindelser | 475 | 266 | 435 | 387 | 870 | 1 295 | 1 901 | 2 728 | 8 358 |
| 20 | Handel | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 17 | 22 |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | 104 | 80 | 102 | 142 | 282 | 486 | 678 | 845 | 2 719 |
| 22 | Udvidelse | 193 | 152 | 111 | 189 | 433 | 915 | 1 675 | 936 | 4 604 |
| 23 | Humanitær bistand | 2 | 0 | 0 | 2 | 4 | 22 | 80 | 273 | 383 |
| 24 | Bekæmpelse af svig | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 21 | 24 |
| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 19 |
| 26 | Kommissionens administration | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 127 | 128 |
| 27 | Budget | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 |
| 28 | Revision | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistik | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 9 | 20 | 44 | 81 |
| 30 | Pensioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Sprogtjenester | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 27 |
| 90 | Andre institutioner | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 316 | 343 |
| I alt | 1 701 | 1 063 | 1 643 | 3 001 | 6 605 | 21 374 | 47 813 | 55 540 | 138 740 |

(mio. EUR)

Politikområde

< 2001

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

I alt

01

Økonomiske og finansielle anliggender

3

0

0

0

28

41

145

127

344

02

Erhvervspolitik

5

8

7

22

22

63

119

334

581

03

Konkurrence

0

0

0

0

0

0

0

7

8

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

191

14

57

101

298

3 072

9 405

9 162

22 299

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

152

0

1

47

78

1 213

3 525

3 475

8 491

06

Energi og transport

60

60

63

113

250

505

651

1 601

3 303

07

Miljø

0

9

17

35

67

89

118

244

580

08

Forskning

35

99

155

577

854

1 414

2 046

3 263

8 443

09

Informationssamfundet og medier

2

1

10

71

165

461

679

1 051

2 440

10

Direkte forskning

1

1

1

4

2

14

24

95

140

11

Fiskeri og maritime anliggender

43

10

36

32

57

261

608

277

1 324

12

Det indre marked

0

0

0

0

1

0

2

12

15

13

Regionalpolitik

411

354

627

1 233

3 115

11 357

25 807

29 347

72 250

14

Beskatning og toldunion

0

0

0

1

0

4

27

47

80

15

Uddannelse og kultur

21

7

12

21

32

64

123

291

571

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

1

11

67

79

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

1

0

3

13

21

27

54

324

444

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1

2

6

8

20

60

80

453

629

19

Eksterne forbindelser

475

266

435

387

870

1 295

1 901

2 728

8 358

20

Handel

0

0

0

0

0

1

4

17

22

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

104

80

102

142

282

486

678

845

2 719

22

Udvidelse

193

152

111

189

433

915

1 675

936

4 604

23

Humanitær bistand

2

0

0

2

4

22

80

273

383

24

Bekæmpelse af svig

0

0

0

0

0

0

3

21

24

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

18

19

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

0

0

127

128

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

9

9

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistik

0

0

1

1

4

9

20

44

81

30

Pensioner

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Sprogtjenester

0

0

0

0

0

0

0

27

27

90

Andre institutioner

0

0

0

0

0

0

27

316

343

I alt

I alt

1 701

1 701

1 063

1 063

1 643

1 643

3 001

3 001

6 605

6 605

21 374

21 374

47 813

47 813

55 540

55 540

138 740

138 740

14.   AGENTURERNES INDTÆGTER: BUDGETOVERSLAG, FORDRINGER OG INDKASSEREDE BELØB

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående | Politikområde |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 72 | 93 | 85 | 7 | 06 |
| Frontex | 42 | 43 | 42 | 1 | 18 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 17 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Det Europæiske Politiakademi | 9 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 29 | 29 | 29 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 14 | 14 | 14 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 35 | 38 | 38 | 0 | 07 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 5 | 2 | 2 | 0 | 11 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 52 | 49 | 48 | 0 | 17 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 14 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 210 | 210 | 183 | 27 | 06 |
| Eurojust | 19 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 46 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 276 | 199 | 199 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 163 | 166 | 165 | 1 | 02 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 17 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | 250 | 251 | 251 | 0 | 22 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 14 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer | 46 | 43 | 42 | 1 | 31 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 23 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| EF-Sortsmyndigheden | 10 | 10 | 10 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur | 36 | 36 | 36 | 0 | 15 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 4 | 5 | 5 | 0 | 17 |
| I alt | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 | |

(mio. EUR)

Agentur

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Politikområde

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

72

93

85

7

06

Frontex

42

43

42

1

18

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

17

17

17

0

15

Det Europæiske Politiakademi

9

8

8

0

18

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

29

29

29

0

17

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

14

14

14

0

18

Det Europæiske Miljøagentur

35

38

38

0

07

EF-Fiskerikontrolagenturet

5

2

2

0

11

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

52

49

48

0

17

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

14

15

15

0

18

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

210

210

183

27

06

Eurojust

19

19

19

0

18

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

46

38

38

0

06

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

276

199

199

0

12

Det Europæiske Lægemiddelagentur

163

166

165

1

02

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

8

0

09

Det Europæiske Jernbaneagentur

17

17

17

0

06

Det Europæiske Genopbygningsagentur

250

251

251

0

22

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

14

14

14

0

04

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer

46

43

42

1

31

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

23

21

21

0

15

EF-Sortsmyndigheden

10

10

10

0

17

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

20

20

20

0

04

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

36

36

36

0

15

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

7

7

7

0

06

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

4

5

5

0

17

I alt

I alt

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtsart | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående |
| Tilskud fra Europa-Kommissionen | 771 | 749 | 729 | 20 |
| Gebyrindtægter | 334 | 371 | 363 | 8 |
| Andre indtægter | 336 | 249 | 240 | 9 |
| I alt | 1 440 | 1 370 | 1 332 | 37 |

(mio. EUR)

Indtægtsart

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Tilskud fra Europa-Kommissionen

771

749

729

20

Gebyrindtægter

334

371

363

8

Andre indtægter

336

249

240

9

I alt

I alt

1 440

1 440

1 370

1 370

1 332

1 332

37

37

15.   FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER AGENTUR

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Forpligtelser | Fremført | Annullerede bevillinger | Bevillinger | Forpligtelser | Fremført | Annullerede bevillinger |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 87 | 70 | 15 | 1 | 106 | 68 | 35 | 4 |
| Frontex | 43 | 39 | 0 | 3 | 54 | 20 | 22 | 11 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 18 | 16 | 1 | 1 | 19 | 15 | 3 | 1 |
| Det Europæiske Politiakademi | 10 | 6 | 2 | 2 | 12 | 6 | 4 | 2 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 29 | 28 | 0 | 1 | 36 | 22 | 12 | 2 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 15 | 15 | 0 | 0 | 15 | 14 | 1 | 0 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 41 | 40 | 2 | 0 | 47 | 37 | 9 | 1 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 0 | 1 | 4 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 52 | 48 | 0 | 5 | 60 | 45 | 9 | 6 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 15 | 14 | 0 | 0 | 16 | 8 | 8 | 0 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 210 | 135 | 74 | 1 | 184 | 95 | 87 | 2 |
| Eurojust | 19 | 18 | 1 | 0 | 22 | 16 | 5 | 1 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 48 | 43 | 0 | 5 | 50 | 34 | 2 | 14 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 276 | 143 | 0 | 132 | 302 | 139 | 29 | 135 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 163 | 159 | 0 | 4 | 193 | 155 | 32 | 5 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 0 | 0 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 17 | 13 | 0 | 3 | 19 | 13 | 3 | 4 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | 714 | 302 | 410 | 2 | 714 | 259 | 454 | 2 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer | 55 | 43 | 0 | 13 | 58 | 41 | 4 | 13 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 24 | 21 | 2 | 2 | 27 | 19 | 5 | 2 |
| EF-Sortsmyndigheden | 15 | 12 | 0 | 2 | 14 | 11 | 2 | 2 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 20 | 0 | 1 | 24 | 19 | 5 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur | 36 | 34 | 0 | 2 | 43 | 33 | 7 | 3 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 5 | 2 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 4 | 4 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 1 |
| I alt | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

(mio. EUR)

Agentur

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Forpligtelser

Fremført

Annullerede bevillinger

Bevillinger

Forpligtelser

Fremført

Annullerede bevillinger

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

87

70

15

1

106

68

35

4

Frontex

43

39

0

3

54

20

22

11

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

18

16

1

1

19

15

3

1

Det Europæiske Politiakademi

10

6

2

2

12

6

4

2

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

29

28

0

1

36

22

12

2

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

15

15

0

0

15

14

1

0

Det Europæiske Miljøagentur

41

40

2

0

47

37

9

1

EF-Fiskerikontrolagenturet

5

1

0

4

5

0

1

4

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

52

48

0

5

60

45

9

6

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

15

14

0

0

16

8

8

0

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

210

135

74

1

184

95

87

2

Eurojust

19

18

1

0

22

16

5

1

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

48

43

0

5

50

34

2

14

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

276

143

0

132

302

139

29

135

Det Europæiske Lægemiddelagentur

163

159

0

4

193

155

32

5

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

0

0

9

7

2

0

Det Europæiske Jernbaneagentur

17

13

0

3

19

13

3

4

Det Europæiske Genopbygningsagentur

714

302

410

2

714

259

454

2

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

14

0

1

18

13

4

1

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions organer

55

43

0

13

58

41

4

13

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

24

21

2

2

27

19

5

2

EF-Sortsmyndigheden

15

12

0

2

14

11

2

2

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

20

0

1

24

19

5

1

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

36

34

0

2

43

33

7

3

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

7

6

0

1

8

5

2

1

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

4

4

0

0

5

3

2

1

I alt

I alt

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsart | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2008 | Annullerede bevillinger | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2008 | Annullerede bevillinger |
| Administrationsudgifter | 185 | 164 | 1 | 20 | 233 | 149 | 59 | 24 |
| Aktionsudgifter | 1 385 | 737 | 507 | 141 | 1 441 | 600 | 675 | 167 |
| Personale | 377 | 353 | 0 | 24 | 387 | 348 | 11 | 28 |
| I alt | 1 947 | 1 254 | 508 | 185 | 2 061 | 1 097 | 745 | 219 |

(mio. EUR)

Udgiftsart

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2008

Annullerede bevillinger

Administrationsudgifter

185

164

1

20

233

149

59

24

Aktionsudgifter

1 385

737

507

141

1 441

600

675

167

Personale

377

353

0

24

387

348

11

28

I alt

I alt

1 947

1 947

1 254

1 254

508

508

185

185

2 061

2 061

1 097

1 097

745

745

219

219

16.   RESULTAT AF BUDGETGENNEMFØRELSEN, INKLUSIVE AGENTURER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | De Europæiske Fællesskaber | Agenturer | Eliminering af tilskud til agenturerne | I alt |
| Regnskabsårets indtægter | 117 563 | 1 332 | (729) | 118 166 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (113 028) | (976) | 729 | (113 275) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1 | (3 114) | (745) | — | (3 859) |
| EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1 | (2) | 0 | — | (2) |
| Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1 | 246 | 477 | — | 723 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | (124) | (3) | — | (126) |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 1 542 | 86 | 0 | 1 628 |

(mio. EUR)

De Europæiske Fællesskaber

Agenturer

Eliminering af tilskud til agenturerne

I alt

Regnskabsårets indtægter

117 563

1 332

(729)

118 166

118 166

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(113 028)

(976)

729

(113 275)

(113 275)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1

(3 114)

(745)

—

(3 859)

(3 859)

EFTA-bevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1

(2)

0

—

(2)

(2)

Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N — 1

246

477

—

723

723

Valutakursforskelle i regnskabsåret

(124)

(3)

—

(126)

(126)

Resultat af budgetgennemførelsen

1 542

86

0

1 628

1 628

AFDELING B: FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DEN KONSOLIDEREDE BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

1.   BUDGETPRINCIPPER, -STRUKTURER OG -BEVILLINGER

1.1.   BUDGETPRINCIPPER

Fællesskabernes almindelige budget hviler på en række grundprincipper:

| — | principperne om enhed og budgetrealisme betyder, at alle Fællesskabernes indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument og bogføres på en budgetpost, og at udgifterne ikke må overstige de tildelte bevillinger |
| --- | --- |

—

principperne om enhed og budgetrealisme betyder, at alle Fællesskabernes indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument og bogføres på en budgetpost, og at udgifterne ikke må overstige de tildelte bevillinger

principperne om enhed og budgetrealisme

| — | princippet om bruttoopgørelse omfatter to regler:






  — | reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne) |
| --- | --- | --- |

—

princippet om bruttoopgørelse omfatter to regler:

princippet om bruttoopgørelse

—

reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne)

| — | reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger |
| --- | --- |

—

reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger

| — | etårighedsprincippet betyder, at de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og derfor skal anvendes i løbet af det pågældende år |
| --- | --- |

—

etårighedsprincippet betyder, at de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og derfor skal anvendes i løbet af det pågældende år

etårighedsprincippet

| — | princippet om ligevægt på budgettet betyder, at der skal være ligevægt mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne) |
| --- | --- |

—

princippet om ligevægt på budgettet betyder, at der skal være ligevægt mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne)

princippet om ligevægt på budgettet

| — | specificeringsprincippet betyder, at de enkelte bevillinger skal dække bestemte udgifter og anvendes dertil |
| --- | --- |

—

specificeringsprincippet betyder, at de enkelte bevillinger skal dække bestemte udgifter og anvendes dertil

specificeringsprincippet

| — | princippet om én regningsenhed betyder, at budgettet skal opstilles og gennemføres og regnskaberne aflægges i euro |
| --- | --- |

—

princippet om én regningsenhed betyder, at budgettet skal opstilles og gennemføres og regnskaberne aflægges i euro

princippet om én regningsenhed

| — | princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning betyder, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet |
| --- | --- |

—

princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning betyder, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet

princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

| — | princippet om klarhed og åbenhed betyder, at budgettet opstilles og gennemføres, og regnskabet aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed — budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

—

princippet om klarhed og åbenhed betyder, at budgettet opstilles og gennemføres, og regnskabet aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed — budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

princippet om klarhed og åbenhed

Den Europæiske Unions Tidende

1.2.   BUDGETTETS STRUKTUR

Budgettet omfatter:

| a) | en almindelig oversigt over indtægter |
| --- | --- |

a)

en almindelig oversigt over indtægter

| b) | en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Europa-Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

b)

en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Europa-Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Indtægterne og udgifterne for hver institution er opdelt i afsnit, kapitler, artikler og konti alt efter deres art eller bestemmelse.

En del af midlerne fra EKSF, der er under afvikling, blev stillet til rådighed på driftsbudgettet for EKSF under afvikling. Kommissionen vedtager hvert år driftsbudgettet efter høring af Rådet og Europa-Parlamentet. Det seneste budget dækkede tidsrummet 1. januar — 23. juli 2002. Fra 24. juli 2002 er indtægterne og udgifterne i forbindelse med driftsbudgettet medtaget i forvaltningsregnskabet for EKSF under afvikling. De resterende forpligtelser, der skal opfyldes, er opført under passiver på balancen.

1.3.   BUDGETREGNSKABETS STRUKTUR

Det er kun Kommissionens budget, der omfatter både administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger.

Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB). De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år.

| a) | Ved ikke-opdelte bevillinger forstås:






  — | alle administrationsbevillingerne (kapitel 1 i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner) |
| --- | --- | --- |

a)

Ved ikke-opdelte bevillinger forstås:

ikke-opdelte bevillinger

—

alle administrationsbevillingerne (kapitel 1 i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner)

| — | de etårige bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, og |
| --- | --- |

—

de etårige bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, og

| — | visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning m.m.). |
| --- | --- |

—

visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning m.m.).

For så vidt angår regnskabsårets ikke-opdelte bevillinger er beløbet for forpligtelsesbevillinger det samme som beløbet for betalingsbevillinger.

| b) | De opdelte bevillinger skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion (bortset fra EUGFL).
  De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det. For de opdelte bevillinger er budgetforpligtelser, som endnu ikke er indgået for de kommende år, opført som en eventualforpligtelse under stregen. |
| --- | --- | --- |

b)

De opdelte bevillinger skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion (bortset fra EUGFL).

opdelte bevillinger

De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det. For de opdelte bevillinger er budgetforpligtelser, som endnu ikke er indgået for de kommende år, opført som en eventualforpligtelse under stregen.

Forpligtelsesbevillinger

| — | Betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

Betalingsbevillinger

1.4.   BEVILLINGERNES OPRINDELSE

Den vigtigste kilde til bevillinger er fællesskabsbudgettet for det løbende regnskabsår. Ikke desto mindre er der andre typer af bevillinger, som følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnskabsår eller eksterne kilder.

1.4.1.   Budgettets endelige bevillinger

Oprindeligt vedtagne bevillinger på budgettet

Overførsler

Bevillingerne kan gøres til genstand for overførsler mellem poster efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002).

Ændringsbudgetter

Det godkendte budget kan ændres eller forhøjes gennem et ændringsbudget. Reglerne er beskrevet i finansforordningens artikel 37-38.

1.4.2.   Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført

Automatiske fremførsler

Dette er ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår (ingen begrænsninger for EKSF, der er under afvikling), i overensstemmelse med finansforordningens artikel 9, stk. 4.

Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne

En institution kan beslutte at overføre bevillinger fra det foregående budget på én af følgende betingelser: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2), litra a), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger kan fremføres (artikel 9, stk. 3).

Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser

Det drejer sig om genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157).

1.4.3.   Formålsbestemte indtægter

Restitutionsbeløb

Disse bevillinger hidrører fra tilbagebetaling af uberettiget udbetalte beløb, beløb fra levering af varer/tjenesteydelser til andre fællesskabsorganer, indtægter i forbindelse med forsikringserstatninger og indtægter fra udlejning og salg af publikationer — beløbene blev opført på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra e)-j)), og kan fremføres ubegrænset.

EFTA-bevillinger

I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelse om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af fællesskabsbudgettets aktiviteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene.

Indtægter fra tredjepart

Ligesom for EFTA-bevillingernes vedkommende har andre lande indgået aftaler med De Europæiske Fællesskaber, som indebærer et finansielt bidrag til fællesskabsaktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)).

Arbejde for tredjepart

Fællesskabets forskningscentre kan som led i deres forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjepart visse budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)).

Bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb

Der er tale om fællesskabsmidler, som er tilbagebetalt af modtagerne. Tilbagebetalinger af acontobeløb er opført som formålsbestemte indtægter (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 2) og kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i dens gennemførelsesbestemmelser).

1.5.   DE TILDELTE BEVILLINGERS SAMMENSÆTNING:

| — | Budgettets endelige bevillinger = det oprindelige budget + ændringsbudget + overførsler |
| --- | --- |

—

Budgettets endelige bevillinger = det oprindelige budget + ændringsbudget + overførsler

Budgettets endelige bevillinger

| — | Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser |
| --- | --- |

—

Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser

Tillægsbevillinger

| — | Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger |
| --- | --- |

—

Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger

Godkendte bevillinger i alt

| — | Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter.

Regnskabsårets bevillinger

1.6.   GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

I finansforordningens artikel 48, stk. 1, hedder det: »Kommissionen har ansvaret for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med denne forordning og inden for rammerne af de givne bevillinger«.

I artikel 50 præciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem.

1.6.1.   Gennemførelse af budgettets indtægtsside

I budgettet indgår de forventede indtægter med forbehold af eventuelle ændringer, der følger af vedtagelsen af ændringsbudgetter, som bruges til at tilpasse overslagene i det oprindelige budget til nedsættelser eller forhøjelser af indtægterne under gennemførelsen af budgettet. Budgetindtægterne dækker bevillingerne til betalinger.

Gennemførelsen af budgettets indtægtsside omfatter de fastlagte fordringer, de beløb, der inkasseres på grundlag af disse fastlagte fordringer, og den uinddrevne saldo.

De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de fastlagte fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

1.6.2.   Gennemførelse af budgettets udgiftsside

Ligesom for indtægternes vedkommende opføres de forventede udgifter i det oprindelige budget. Gennemførelsen af budgettets udgiftsside viser udviklingen, udnyttelsen, fremførslerne og bortfaldet af forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i løbet af regnskabsåret.

Udnyttelsen af bevillingerne:

Forpligtelsesbevillinger:

De tildelte bevillinger kan i løbet af regnskabsåret bruges til at indgå forpligtelser.

Betalingsbevillinger:

De tildelte bevillinger kan i løbet af regnskabsåret bruges til at foretage betalinger.

Fremførelse af bevillinger til det følgende regnskabsår:

Forpligtelsesbevillinger:

Nogle typer bevillinger, som der ikke er indgået forpligtelser for, kan fremføres automatisk, som det sker med formålsbestemte indtægter (finansforordningens artikel 10).

Institutionerne kan tillade fremførsel af budgetbevillinger:

| — | hvis størstedelen af etaperne forud for indgåelsen af forpligtelsen er afsluttet pr. 31. december (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra a)), eller |
| --- | --- |

—

hvis størstedelen af etaperne forud for indgåelsen af forpligtelsen er afsluttet pr. 31. december (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra a)), eller

| — | hvis basisretsakten er vedtaget i løbet af regnskabsårets sidste kvartal (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra b)). |
| --- | --- |

—

hvis basisretsakten er vedtaget i løbet af regnskabsårets sidste kvartal (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra b)).

Budgetmyndigheden skal underrettes om denne beslutning (finansforordningens artikel 9, stk. 5).

Betalingsbevillinger:

Ligesom forpligtelsesbevillinger fremføres uudnyttede betalingsbevillinger fra formålsbestemte indtægter automatisk.

| — | ikke-opdelte bevillinger: Fremførslen sker normalt automatisk, når den vedrører en forpligtelse, som endnu ikke er indfriet (finansforordningens artikel 9, stk. 4) |
| --- | --- |

—

ikke-opdelte bevillinger: Fremførslen sker normalt automatisk, når den vedrører en forpligtelse, som endnu ikke er indfriet (finansforordningens artikel 9, stk. 4)

| — | opdelte bevillinger: Som hovedregel bortfalder betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt. De kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne for det efterfølgende regnskabsår ikke er store nok til at dække tidligere indgåede forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført (finansforordningens artikel 9, stk. 3). |
| --- | --- |

—

opdelte bevillinger: Som hovedregel bortfalder betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt. De kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne for det efterfølgende regnskabsår ikke er store nok til at dække tidligere indgåede forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført (finansforordningens artikel 9, stk. 3).

Bortfald af bevillingerne:

Bevillingssaldoen (dvs. de bevillinger til forpligtelser og betalinger, der hverken anvendes eller fremføres) bortfalder ved regnskabsårets udgang (finansforordningens artikel 9, stk. 1).

1.7.   RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

1.7.1.   Indtægter

Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn. Indtægter omfatter, i tilfælde af et overskud, også resultatet af gennemførelsen af budgettet for det foregående regnskabsår.

De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

1.7.2.   Udgifter

Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år.

Ved betalinger foretaget med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, der er foretaget af regnskabsføreren senest den 31. december i regnskabsåret. For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbrugets vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2006 og den 15. oktober 2007, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2008. For udgifter under EUGFL kan der blive tale om en senere overensstemmelsesbeslutning som følge af kontrol foretaget i medlemsstaterne.

1.7.3.   Budgetsaldo

Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget består af to dele: De Europæiske Fællesskabers regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I henhold til artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om egne indtægter består dette resultat af forskellen mellem:

| — | alle regnskabsårets indtægter |
| --- | --- |

—

alle regnskabsårets indtægter

| — | og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår (15). |
| --- | --- |

—

og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår (15).

15

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

| — | med nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og |
| --- | --- |

—

med nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og

| — | saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. |
| --- | --- |

—

saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

De Europæiske Fællesskabers budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år.

De Europæiske Fællesskabers budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år.

1.8.   UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

Indførelsen af opdelte forpligtelser har medført, at der er opstået en forskel mellem de indgåede forpligtelser og de gennemførte betalinger. Denne forskel, som svarer til de uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der går en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de tilsvarende betalinger foretages.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BUDGETINDTÆGTER OG -UDGIFTER OG TIL 2007-RESULTATET

2.1.   RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 (EUT L 390 af 30.12.2006) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning, senest ændret den 28. marts 2007. Det almindelige budget, som er Fællesskabernes vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, hvori Fællesskabernes indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes.

Budgetbehandlingen afvikles i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 272, som indeholder en beskrivelse af forløbet af de frister, som budgetmyndigheden — der består af Europa-Parlamentet og Ministerrådet — skal overholde. Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et foreløbigt budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden. På grundlag af det foreløbige budgetforslag vedtager Rådet et budgetforslag, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om. Det er formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår, at budgettet er endeligt vedtaget, hvorefter det er retsgyldigt. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

2.2.   BUDGETKONSOLIDERING

De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution inden for rammerne af Fællesskabernes budget har et særskilt budget.

Agenturer har ikke et særskilt budget inden for Fællesskabernes budget, og de finansieres delvis med budgetstøtte fra Kommissionen. For at fremlægge alle relevante budgetmæssige data for agenturerne indeholder den budgetmæssige del af det konsoliderede årsregnskab særskilte beretninger om gennemførelsen af de traditionelle agenturers individuelle budgetter, som konsolideres. Der er tale om følgende beretninger:

| — | En tabel vedrørende budgetindtægter med angivelse af det beløb, der stammer fra Kommissionens budget. |
| --- | --- |

—

En tabel vedrørende budgetindtægter med angivelse af det beløb, der stammer fra Kommissionens budget.

| — | To tabeller vedrørende budgetudgifter (forpligtelser, betalinger) med nærmere oplysninger for hvert agentur og en opsplitning af budgetter og supplerende bevillinger. |
| --- | --- |

—

To tabeller vedrørende budgetudgifter (forpligtelser, betalinger) med nærmere oplysninger for hvert agentur og en opsplitning af budgetter og supplerende bevillinger.

| — | Nederst i hver tabel er der indføjet en subtotal, der giver oplysninger om agenturernes samlede finansielle virkning efter udgifts/indtægtstype. |
| --- | --- |

—

Nederst i hver tabel er der indføjet en subtotal, der giver oplysninger om agenturernes samlede finansielle virkning efter udgifts/indtægtstype.

| — | En tabel vedrørende resultatet af gennemførelsen af budgettet, hvor agenturernes budgetresultat lægges sammen med Fællesskabernes resultat (ved fratrækning af støtte, der er betalt via Fællesskabernes udgifter og støtte modtaget som indtægter for agenturerne). |
| --- | --- |

—

En tabel vedrørende resultatet af gennemførelsen af budgettet, hvor agenturernes budgetresultat lægges sammen med Fællesskabernes resultat (ved fratrækning af støtte, der er betalt via Fællesskabernes udgifter og støtte modtaget som indtægter for agenturerne).

2.3.   INDTÆGTER

Indtægterne på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget falder i to kategorier, nemlig egne indtægter og andre indtægter. Det er fastsat i artikel 269 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvori det hedder: »budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter.« Størstedelen af budgetudgifterne finansieres af egne indtægter. De andre indtægter udgør kun en lille del af den samlede finansiering.

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsindtægter og BNI-indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter landbrugsafgifter, sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte indgår også som en integrerende del af ordningen med egne indtægter.

2.3.1.   Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter: Alle konstaterede traditionelle egne indtægter skal bogføres i et regnskab, der føres af de kompetente myndigheder.

| — | i det »normale« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier |
| --- | --- |

—

i det »normale« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier

| — | i det »særskilte« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab. |
| --- | --- |

—

i det »særskilte« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab.

For så vidt angår det særskilte regnskab fremsender medlemsstaterne en kvartalsvis oversigt til Kommissionen, som omfatter:

| — | det restbeløb, der ikke er inddrevet for det foregående kvartal |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der ikke er inddrevet for det foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

De oplysninger, medlemsstaterne fremsender, gør det ikke muligt at fastslå forbindelsen mellem de inddrivelser, der er foretaget i løbet af regnskabsåret, og det år, hvor fordringerne er opstået. Derfor omfatter kolonnen med inddrivelser af fremførte fastlagte afgifter i tabellen »Oversigt over gennemførelsen af det almindelige budget med hensyn til indtægter for regnskabsåret 2007« de beløb, der er inddrevet i løbet af året, samt de fordringer, der er annulleret og erstattet af det nye beløb for fordringer, der er angivet af medlemsstaterne ved den nye angivelse. Værdien af fordringerne af egne indtægter nedskrives.

Når de traditionelle egne indtægter fra det særskilte regnskab inddrives, skal de registreres på Kommissionens konto hos statskassen eller hos det organ, den har udpeget, senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne er inddrevet. Medlemsstaterne tilbageholder i form af opkrævningsudgifter 25 % af de traditionelle egne indtægter.

2.3.2.   Moms- og BNI-indtægter

De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra c), i Rådets afgørelse af 29. september 2000. Momsgrundlaget udjævnes til 50 % af BNI for samtlige medlemsstaters vedkommende.

BNI-indtægten er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, momsindtægterne og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Moms- og BNI-indtægterne fastsættes på grundlag af de prognoser for moms- og BNI-grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af det foreløbige budgetforslag. Disse prognoser revideres senere. Tallene ajourføres i løbet af regnskabsåret gennem et ændringsbudget.

De endelige tal for moms- og BNI-grundlaget foreligger i det følgende regnskabsår. Kommissionen beregner forskellen mellem det beløb, medlemsstaterne skal betale ifølge de endelige beregningsgrundlag, og de beløb, de rent faktisk har betalt ifølge de pågældende (reviderede) prognoser. Disse moms- og BNI-saldi (positive eller negative) indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i senere regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag. De tidligere beregnede saldi tilpasses, og forskellen indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldiene for det foregående regnskabsår. Det skal bemærkes, at der i 2007 blev foretaget korrektioner af BNI-indtægterne for perioden 1995-2006 på 2 857 mio. EUR. På tilsvarende vis blev der foretaget korrektioner af momsindtægterne for perioden 1996-2006 på 973 mio. EUR.

I forbindelse med kontrollen af momsopgørelser og BNI-tal kan Kommissionen tage forbehold over for medlemsstaterne på visse punkter, som kan få følger for medlemsstaternes bidrag til deres egne indtægter. Det kan f.eks. være mangel på acceptable data eller behov for at udvikle en egnet metodologi. Disse forbehold bør opfattes som potentielle krav til medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-ressourcer enten i forbindelse med moms- og BNI-saldi eller ved separate indkaldelser.

2.3.3.   Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Denne mekanisme reducerer Det Forenede Kongeriges indbetalinger af egne indtægter i forhold til dets »budgetuligevægt« og øger de andre medlemsstaters indbetalinger af egne indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev indført af Det Europæiske Råd på mødet i Fontainebleau (juni 1984) og ved afgørelsen om egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resultat af dette møde. Formålet med denne mekanisme var at reducere Det Forenede Kongeriges budgetuligevægt gennem en nedsættelse af dets indbetalinger til Fællesskaberne.

2.4.   UDGIFTER

2.4.1.   Finansiel ramme for 2007-2013

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Bæredygtig udvikling | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU som verdenspartner | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administration | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensationer | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Forpligtelsesbevillinger | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Betalingsbevillinger i alt | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

(mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Bæredygtig udvikling

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU som verdenspartner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administration

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Betalingsbevillinger i alt

Betalingsbevillinger i alt

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

I denne afdeling beskrives Fællesskabernes hovedudgiftskategorier, som præsenteres i overensstemmelse med den opdeling i udgiftsområder, der er fastlagt i de finansielle overslag for 2007-2013. Regnskabsåret 2007 var det første år, der var omfattet af de finansielle overslag for 2007-2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger for 2007 er på 124 457 mio. EUR, hvilket svarer til 1,04 % af BNI. Det tilsvarende samlede loft over betalingsbevillinger er på 122 190 mio. EUR, dvs. 1,02 % af BNI. Tabellen ovenfor viser de finansielle overslag i løbende priser.

Udgiftsområde 1 — Bæredygtig vækst

Dette udgiftsområde er inddelt i to adskilte, men indbyrdes forbundne dele:

| — | 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker.

| — | 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde.

Udgiftsområde 2 — Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 omfatter den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udvikling af landdistrikter og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, der blev indgået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober 2002.

Udgiftsområde 3 — Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Det nye udgiftsområde 3 (unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed) afspejler den stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver — retlige og indre anliggender, grænsebeskyttelse, immigrations- og asylpolitik, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, information og dialog med borgerne. Det er opdelt i to dele:

| — | 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

—

3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| — | 3b. Unionsborgerskab. |
| --- | --- |

—

3b. Unionsborgerskab.

Udgiftsområde 4 — EU som global partner

Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foranstaltninger, herunder førtiltrædelsesinstrumenter. Kommissionen foreslog at lade den finansielle ramme omfatte Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-Parlamentet var enige om at udelade den.

Udgiftsområde 5 — Administration

Dette udgiftsområde omfatter administrative udgifter til alle institutioner, pensioner og Europaskolerne. Når man ser bort fra Kommissionen, udgør disse udgifter institutionernes samlede udgifter, men agenturerne og andre organer har både administrations- og driftsudgifter.

Udgiftsområde 6 — Kompensationer

I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. Dette beløb kunne udnyttes gennem overførsler til at udligne deres budgetindtægter og -bidrag.

2.4.2.   Politikområder

Som led i sin anvendelse af aktivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført aktivitetsbaseret budgetlægning i forbindelse med sine planlægnings- og forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budgetlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor budgetafsnit svarer til politikområder og budgetkapitler til aktiviteter.

Formålet med aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer for at føre Kommissionens politiske mål ud i livet enten via retlige, finansielle eller andre offentlige politiske midler. Ved at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af Kommissionens virksomhed og samtidig en fælles ramme for fastsættelse af prioriteringer. Der bevilges midler til prioriteringer under budgetproceduren, idet aktiviteterne anvendes som byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skabe en sådan forbindelse mellem aktiviteter og de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en endnu mere effektiv anvendelse af Kommissionens midler.

Et politikområde kan defineres som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af Kommissionens arbejde, og som er relevante for beslutningsproceduren. Der er indkredset i alt 32 politikområder, idet hvert politikområde generelt svarer til et generaldirektorat og samler i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Driftsbudgettet suppleres med de nødvendige administrative udgifter for hvert politikområde.

2.5.   BEMÆRKNINGER TIL BUDGETGENNEMFØRELSEN FOR REGNSKABSÅRET 2007

2.5.1.   Resultat af gennemførelsen af 2007-budgettet

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår vedrørende bidrag fra tredjemand og arbejde for tredjemand, som per definition aldrig bortfalder, er opført under tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2007, og de bevillinger, der fremføres til følgende regnskabsår på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2006.

De genanvendte og genopførte bevillinger, der er en følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

Den del af de EFTA/EØS-betalingsbevillinger, der blev fremført fra 2007 til 2008, kunne ikke inkluderes i saldoen for regnskabsåret 2007, fordi EFTA skal godkende de pågældende beløb, og dette vil ikke ske før midten af 2008.

De fremførte betalingsbevillinger omfatter: automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Det omfatter også stigningen i bevillinger hidrørende fra øremærkede indtægter, hvor bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, fremføres automatisk. Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår viser nu kun annulleringer af automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning.

2.5.2.   Resumé af de vigtigste punkter vedrørende gennemførelsen af budgettet for 2007

I overensstemmelse med princippet om ligevægt skal der være ligevægt mellem budgetindtægter og -udgifter (betalingsbevillinger). Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtagne budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 15. december 2006, blev fastsat til et beløb på 115 497 mio. EUR og skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, som beløber sig til 114 288 mio. EUR. Det bør bemærkes, at overslaget over indtægter og udgifter i det oprindelige budget justeres i løbet af regnskabsåret, og at disse ændringer fremgår af ændringsbudgetterne. Justeringer i medlemsstaternes indbetalinger af egne indtægter, som er baseret på BNI, sikrer, at budgetindtægterne svarer nøjagtigt til budgetudgifterne.

I løbet af 2007 blev syv ændringsbudgetter vedtaget. Deres indflydelse på indtægtssiden af 2007-budgettet resulterede i endelige indtægter på i alt 113 846 mio. EUR. Dette blev finansieret af egne indtægter på i alt 106 203 mio. EUR (dvs. 8 085 mio. EUR mindre end oprindeligt planlagt) og resten af andre indtægter. Det reducerede behov for egne indtægter skyldtes forskellige faktorer såsom medregning af 2 109 mio. EUR i forbindelse med overskuddet fra det foregående år plus overskuddet fra Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. Endelig medførte kombinationen af et fald i betalingsbevillinger og en stigning i indtægtsoverslaget i ændringsbudget nr. 7/2007 en yderligere reduktion af BNI-indtægterne på 5 976 mio. EUR.

Med hensyn til egne indtægter bør det bemærkes, at opkrævningen af traditionelle egne indtægter nåede 100 % af de skønnede beløb. Dette skyldes, at budgetoverslagene blev ændret på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 5/2007 blev etableret (de blev sat ned med 775 mio. EUR). Denne justering blev hovedsageligt baseret på de nye makroøkonomiske overslag i foråret 2007, som var mindre optimistiske end de tidligere.

Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betalinger svarede også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskelle i de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og den kurs, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

På udgiftssiden beløb gennemførelsen af betalingsbevillingerne i budgettet for 2007 sig i det første år af den nye finansielle ramme til 109 mia. EUR (98 %). Efter fremførsel af ca. 750 mio. EUR i betalingsbevillinger, som hovedsageligt vedrørte (ikke-opdelte) administrative udgifter, nåede gennemførelsessatsen for betalingsbevillinger i 2007-budgettet op på 99 % svarende til satsen for forpligtelsesbevillinger. Dette svarer godt til de foregående år.

Gennemførelsen af forpligtelsesbevillinger i 2007-budgettet beløb sig til 119 mia. EUR (96 %). De forpligtelsesbevillinger, der ikke var udnyttet ved årets udgang, skyldtes primært den forsinkede vedtagelse af nogle operationelle programmer for samhørighed og naturressourcer. Disse bevillinger vil enten blive fremført til 2008 eller omlagt til de senere år i den finansielle ramme. Efter fremførsel og anmodning om omlægning (som i alt beløber sig til ca. 3,6 mia. EUR) nåede gennemførelsessatsen for forpligtelsesbevillingerne i 2007-budgettet op på 99 %. Dette svarer godt til tidligere år og navnlig til 2000, som var det første år i den tidligere finansielle ramme, hvor fremførsel og omlægning måtte benyttes i vid udstrækning.

2.5.3.   Afstemning af resultatet af gennemførelsen af 2007-budgettet med det økonomiske resultat for 2007

Det økonomiske resultat for året, som fremgår af del I, afdeling B, er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

Afstemningsposter — indtægter

De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet

Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter består primært af tjente, men endnu ikke modtagne landbrugsafgifter, egne indtægter og renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. tjente, men endnu ikke modtagne indtægter for det løbende år minus tilbageførsel af tjente, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter

Afstemningsposter — udgifter

Skyldige nettoomkostninger består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EF-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EF.

Skyldige nettoomkostninger

Selv om skyldige omkostninger ikke betragtes som budgetudgifter, er de betalinger, der foretages i regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år en del af regnskabsårets budgetudgifter.

regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Nettoresultatet af forfinansieringen

Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal bevillingerne for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregning af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000). Det samme gælder budgetbetalinger foretaget i regnskabsåret fra fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger.

fremføres til det følgende år

fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger

Bevægelser i hensættelser vedrører skøn ved årets udgang i periodiseringsregnskabet (primært ydelser til medarbejdere), som ikke har nogen indvirkning på budgetregnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt, alt efter om der er tale om budgetregnskabet eller den periodiske regnskabsførelse.

Bevægelser i hensættelser

Andre afstemningsbeløb

Endelig skal agenturernes og EKSF's økonomiske resultat, som er medregnet i det konsoliderede økonomiske resultat, ikke medregnes, idet deres budgetgennemførelse ikke er en del af den konsoliderede budgetgennemførelse.

agenturernes og EKSF's

AFSTEMNING: ØKONOMISK RESULTAT – BUDGETGENNEMFØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | 7 462 |
| Indtægter |
| Fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (5 036) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 2 543 |
| Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto) | (1 068) |
| Udgifter |
| Skyldige udgifter (netto) | 8 814 |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (3 635) |
| Nettoresultat af forfinansiering | (6 810) |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (3 116) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 1 171 |
| Bevægelser i hensættelser | 1 395 |
| Andet | (33) |
| Økonomisk resultat for agenturer + EKSF | (145) |
| RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET | 1 542 |

(mio. EUR)

2007

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

7 462

7 462

Indtægter

Fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(5 036)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

2 543

Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto)

(1 068)

Udgifter

Skyldige udgifter (netto)

8 814

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(3 635)

Nettoresultat af forfinansiering

(6 810)

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(3 116)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

1 171

Bevægelser i hensættelser

1 395

Andet

(33)

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

(145)

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

1 542

1 542

---

(1)  I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning (EØF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne i fællesskab pensionsforpligtelserne.

1

(2)  Europa-Parlamentet har den 13. december 2007 vedtaget et budget, hvor Fællesskabernes kortfristede gæld betales af egne indtægter, som skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2008.

2

(3)  Omfatter Garantifondens likvide midler (se bemærkning 2.11).

3

2.11

(4)  Efter eliminering af MFA-beløb.

4

(5)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen (jf. punkt 2.3.4.2).

5

2.3.4.2

(6)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen (jf. bemærkning 2.3.4.2).

6

2.3.4.2

(7)  Der vil i 2008 blive udstedt indtægtsordrer for et beløb på 15 mio. EUR (3 mio. EUR for Samhørighedsfonden, 10 mio. EUR for EFRU og 2 mio. EUR for EUGFL-U). For de finansielle korrektioner, der foretages ved programmets afslutning, stammer indtægtsordrens beløb fra både beløbet for den finansielle korrektion og saldoen for det endelige betalingskrav.

7

(8)  Rådets afgørelse 90/212/Euratom af 23. april 1990 om ændring af afgørelse 77/271/Euratom om gennemførelse af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (EFT L 112 af 3.5.1990, s. 26).

8

Rådets afgørelse 77/271/Euratom af 29. marts 1977 om gennemførelse af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (EFT L 88 af 6.4.1977, s. 11).

Rådets afgørelse 94/179/Euratom af 21. marts 1994 om ændring af afgørelse 77/270/Euratom om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på bidrag til finansiering af forbedring af sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværkerne i visse tredjelande (EFT L 84 af 29.3.1994, s. 41).

(9)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1).

9

(10)  Med anvendt justeringskoefficient.

10

(11)  Udbetales i de første tre år efter fratrædelse.

11

(12)  Konsolideret første gang i 2007.

12

(13)  Decentraliseret organ under Den Europæiske Union, henhørende under søjlen »Politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager«.

13

(14)  Det bør bemærkes, at beløbene afrundes til mio. EUR, hvorfor det kan forekomme, at visse finansielle data i disse budgettabeller ikke stemmer.

14

(15)  For EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret N til regnskabsåret N + 1, først efter regnskabsafslutningen. Derfor er fremførslerne af bevillinger fra regnskabsåret N-1 til regnskabsåret N inkluderet i beregningen.

15

---

| 10.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 287/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 287/111

---

RETTENS REVISIONSERKLÆRING AFGIVET TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

(2008/C 287/02)

| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret






  a) | årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber (1), som omfatter det konsoliderede årsregnskab (2) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (3) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2007 |
| --- | --- | --- |

I.

I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret

a)

årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber (1), som omfatter det konsoliderede årsregnskab (2) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (3) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2007

| b) | lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet.

Ledelsens ansvar

| II. | I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen (4) ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:






  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (5), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (6) og organer (7) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen (4) ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (5), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (6) og organer (7) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274).

Revisors ansvar

| III. | Det er Revisionsrettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten reviderede regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Revisionsrettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten reviderede regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på baggrund af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Når revisor vurderer disse risici, tager han hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på baggrund af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Når revisor vurderer disse risici, tager han hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter.

| V. | For så vidt angår indtægterne var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er EU's egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægterne var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er EU's egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne.

| VI. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og anvendeligt som grundlag for dens erklæring. |
| --- | --- |

VI.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og anvendeligt som grundlag for dens erklæring.

Erklæring om regnskabets rigtighed

| VII. | Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2007 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført. |
| --- | --- |

VII.

Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2007 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført.

| VIII. | Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at svagheder i regnskabssystemerne — som delvis skyldes den komplekse retlige og finansielle ramme — stadig skaber usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), og fra nogle af de decentrale organer, hvis regnskaber skal konsolideres (navnlig oplysningerne om Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndigheds (8) anlægsaktiver). Disse svagheder førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab. |
| --- | --- |

VIII.

Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at svagheder i regnskabssystemerne — som delvis skyldes den komplekse retlige og finansielle ramme — stadig skaber usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), og fra nogle af de decentrale organer, hvis regnskaber skal konsolideres (navnlig oplysningerne om Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndigheds (8) anlægsaktiver). Disse svagheder førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at indtægterne samt forpligtelserne og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er uden væsentlig fejlforekomst. På disse områder er overvågnings- og kontrolsystemerne implementeret på en sådan måde, at de sikrer en tilstrækkelig styring af risikoen for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er Rettens opfattelse, at indtægterne samt forpligtelserne og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er uden væsentlig fejlforekomst. På disse områder er overvågnings- og kontrolsystemerne implementeret på en sådan måde, at de sikrer en tilstrækkelig styring af risikoen for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige.

| X. | Det er Rettens opfattelse, at der på de andre udgiftsområder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne, om end i forskelligt omfang. Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør bestræbe sig yderligere på at få implementeret tilstrækkelige overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne styre risikoen for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige. Der er tale om følgende områder: gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen uddannelse og medborgerskab.






  a) | For så vidt angår gruppen landbrug og naturressourcer konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i de transaktioner, der ligger til grund for de udgifter, der er anmeldt for denne gruppe af politikområder taget under ét. På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at EU-reglerne er overholdt. Retten konkluderer dog, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) fortsat er effektivt med hensyn til at begrænse risikoen for regelstridige udgifter, hvis det gennemføres korrekt, og hvis der indføres nøjagtige og pålidelige data i systemet. |
| --- | --- | --- |

X.

Det er Rettens opfattelse, at der på de andre udgiftsområder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne, om end i forskelligt omfang. Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør bestræbe sig yderligere på at få implementeret tilstrækkelige overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne styre risikoen for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige. Der er tale om følgende områder: gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen uddannelse og medborgerskab.

a)

For så vidt angår gruppen landbrug og naturressourcer konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i de transaktioner, der ligger til grund for de udgifter, der er anmeldt for denne gruppe af politikområder taget under ét. På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at EU-reglerne er overholdt. Retten konkluderer dog, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) fortsat er effektivt med hensyn til at begrænse risikoen for regelstridige udgifter, hvis det gennemføres korrekt, og hvis der indføres nøjagtige og pålidelige data i systemet.

| b) | For så vidt angår gruppen samhørighed konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i godtgørelsen af udgifter til projekter under samhørighedspolitikkerne. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at Kommissionens overvågningssystem og medlemsstaternes kontrolsystemer generelt kun er delvis effektive med hensyn til at forebygge godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår gruppen samhørighed konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i godtgørelsen af udgifter til projekter under samhørighedspolitikkerne. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at Kommissionens overvågningssystem og medlemsstaternes kontrolsystemer generelt kun er delvis effektive med hensyn til at forebygge godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede.

| c) | For så vidt angår gruppen forskning, energi og transport konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i betalingerne under denne gruppe af politikområder. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer trods forbedringer kun er delvis effektive med hensyn til at mindske risikoen for godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår gruppen forskning, energi og transport konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i betalingerne under denne gruppe af politikområder. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer trods forbedringer kun er delvis effektive med hensyn til at mindske risikoen for godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede.

| d) | For så vidt angår gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i de transaktioner, der ligger til grund for udgifterne under denne gruppe af politikområder, for det meste i gennemførelsesorganisationerne. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at overvågnings- og kontrolsystemerne trods forbedringer i Kommissionen kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at udgifterne er støtteberettigede og tilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

d)

For så vidt angår gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i de transaktioner, der ligger til grund for udgifterne under denne gruppe af politikområder, for det meste i gennemførelsesorganisationerne. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at overvågnings- og kontrolsystemerne trods forbedringer i Kommissionen kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at udgifterne er støtteberettigede og tilstrækkeligt dokumenteret.

| e) | For så vidt angår gruppen uddannelse og medborgerskab konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i betalingerne under denne gruppe af politikområder. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at udgifterne er støtteberettigede og tilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

e)

For så vidt angår gruppen uddannelse og medborgerskab konstaterede Retten, at der er en væsentlig fejlforekomst med hensyn til lovlighed og/eller formel rigtighed i betalingerne under denne gruppe af politikområder. Retten konkluderer på grundlag af revisionen, at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvis effektive med hensyn til at give sikkerhed for, at udgifterne er støtteberettigede og tilstrækkeligt dokumenteret.

| XI. | Retten understreger:






  a) | at udvikling af landdistrikter tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af den samlede anslåede fejlforekomst i gruppen landbrug og naturressourcer. Retten anslår, at værdien af fejlforekomsten i EGFL-udgifterne ligger lidt under væsentlighedstærsklen, og at værdien af fejlforekomsten i ELFUL-udgifterne ligger væsentligt over |
| --- | --- | --- |

XI.

Retten understreger:

a)

at udvikling af landdistrikter tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af den samlede anslåede fejlforekomst i gruppen landbrug og naturressourcer. Retten anslår, at værdien af fejlforekomsten i EGFL-udgifterne ligger lidt under væsentlighedstærsklen, og at værdien af fejlforekomsten i ELFUL-udgifterne ligger væsentligt over

| b) | at komplicerede eller uklare lovkrav (såsom støtteregler) har stor betydning for transaktionernes lovlighed og/eller formelle rigtighed i gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen uddannelse og medborgerskab. |
| --- | --- |

b)

at komplicerede eller uklare lovkrav (såsom støtteregler) har stor betydning for transaktionernes lovlighed og/eller formelle rigtighed i gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen uddannelse og medborgerskab.

| XII. | Retten har konstateret, at der er gjort yderligere fremskridt med hensyn til Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Fremskridtene vedrører navnlig dels forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer, dels det forhold, at disse erklæringer stemmer bedre overens med Rettens revisionsresultater. Retten noterer sig imidlertid, at Kommissionen endnu ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl på store budgetområder. |
| --- | --- |

XII.

Retten har konstateret, at der er gjort yderligere fremskridt med hensyn til Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Fremskridtene vedrører navnlig dels forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer, dels det forhold, at disse erklæringer stemmer bedre overens med Rettens revisionsresultater. Retten noterer sig imidlertid, at Kommissionen endnu ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl på store budgetområder.

24. og 25. september 2008.

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber findes i bind I af De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2007.

1

(2)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen (inklusive segmentoplysninger), pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter.

2

(3)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende noter.

3

(4)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsføreren og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

4

(5)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2007 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

5

(6)  Før årsregnskaberne vedtages af institutionerne, underskrives de af de forskellige regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

6

(7)  Årsregnskaberne udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

7

(8)  GNSS: Global Navigation Satellite Systems.

8

---

10.11.2008

| 10.11.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 287/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 287/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---