# Jurnalul Oficial C 390/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 390 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6218 noiembrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 390

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6218 noiembrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN SESIUNEA 2018-2019 Ședințele dintre 16 și 19 aprilie 2018Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 450, 13.12.2018 . Textele adoptate din 18 aprilie 2018 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2016 au fost publicate în JO L 248, 3.10.2018 . TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN SESIUNEA 2018-2019 Ședințele dintre 16 și 19 aprilie 2018Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 450, 13.12.2018 . Textele adoptate din 18 aprilie 2018 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2016 au fost publicate în JO L 248, 3.10.2018 . TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 450, 13.12.2018 . Textele adoptate din 18 aprilie 2018 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2016 au fost publicate în JO L 248, 3.10.2018 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul European |
| 2019/C 390/01 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice - încurajarea producției de plante proteice și leguminoase în sectorul agricol european (2017/2116(INI)) | 2 |
| | REZOLUȚII |
| 2019/C 390/02 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (2017/2030(INI)) | 10 |
| 2019/C 390/03 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (2017/2210(INI)) | 19 |
| 2019/C 390/04 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (2017/3016(RSP)) | 28 |
| 2019/C 390/05 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare (2017/2258(INI)) | 33 |
| 2019/C 390/06 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la îmbunătățirea sustenabilității datoriei țărilor în curs de dezvoltare (2016/2241(INI)) | 46 |
| 2019/C 390/07 | Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană: cel de al 7-lea raport al Comisiei Europene (2017/2279(INI)) | 53 |
| 2019/C 390/08 | Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene (2018/2624(RSP)) | 63 |
| 2019/C 390/09 | Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și pactul privind refugiații (2018/2642(RSP)) | 69 |
| 2019/C 390/10 | Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă ale UE: evaluarea intermediară din 2017 și viitoarea arhitectură post-2020 (2017/2280(INI)) | 76 |
| 2019/C 390/11 | Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la rapoartele anuale 2015-2016 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (2017/2010(INI)) | 94 |
| 2019/C 390/12 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (2018/2661(RSP)) | 100 |
| 2019/C 390/13 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Filipine (2018/2662(RSP)) | 104 |
| 2019/C 390/14 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la situația din Fâșia Gaza (2018/2663(RSP)) | 108 |
| 2019/C 390/15 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová (2018/2628(RSP)) | 111 |
| 2019/C 390/16 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (2018/2619(RSP)) | 117 |
| 2019/C 390/17 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor omului și a statului de drept în cazul a doi soldați greci arestați și plasați în detenție în Turcia (2018/2670(RSP)) | 120 |
| 2019/C 390/18 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la aplicarea dispozițiilor tratatului privind parlamentele naționale (2016/2149(INI)) | 121 |
| 2019/C 390/19 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la raportul anual privind politica în domeniul concurenței (2017/2191(INI)) | 128 |
| 2019/C 390/20 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la reticența față de vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa (2017/2951(RSP)) | 141 |
| 2019/C 390/21 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/99/UE privind ordinul european de protecție (2016/2329(INI)) | 146 |
| 2019/C 390/22 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 privind implementarea Procesului de la Bologna – stadiul actual și acțiuni ulterioare (2018/2571(RSP)) | 155 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European

2019/C 390/01

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice - încurajarea producției de plante proteice și leguminoase în sectorul agricol european (2017/2116(INI))

2

REZOLUȚII

2019/C 390/02

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (2017/2030(INI))

10

2019/C 390/03

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (2017/2210(INI))

19

2019/C 390/04

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (2017/3016(RSP))

28

2019/C 390/05

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare (2017/2258(INI))

33

2019/C 390/06

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la îmbunătățirea sustenabilității datoriei țărilor în curs de dezvoltare (2016/2241(INI))

46

2019/C 390/07

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană: cel de al 7-lea raport al Comisiei Europene (2017/2279(INI))

53

2019/C 390/08

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene (2018/2624(RSP))

63

2019/C 390/09

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și pactul privind refugiații (2018/2642(RSP))

69

2019/C 390/10

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă ale UE: evaluarea intermediară din 2017 și viitoarea arhitectură post-2020 (2017/2280(INI))

76

2019/C 390/11

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la rapoartele anuale 2015-2016 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (2017/2010(INI))

94

2019/C 390/12

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (2018/2661(RSP))

100

2019/C 390/13

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Filipine (2018/2662(RSP))

104

2019/C 390/14

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la situația din Fâșia Gaza (2018/2663(RSP))

108

2019/C 390/15

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová (2018/2628(RSP))

111

2019/C 390/16

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (2018/2619(RSP))

117

2019/C 390/17

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor omului și a statului de drept în cazul a doi soldați greci arestați și plasați în detenție în Turcia (2018/2670(RSP))

120

2019/C 390/18

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la aplicarea dispozițiilor tratatului privind parlamentele naționale (2016/2149(INI))

121

2019/C 390/19

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la raportul anual privind politica în domeniul concurenței (2017/2191(INI))

128

2019/C 390/20

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la reticența față de vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa (2017/2951(RSP))

141

2019/C 390/21

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/99/UE privind ordinul european de protecție (2016/2329(INI))

146

2019/C 390/22

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 privind implementarea Procesului de la Bologna – stadiul actual și acțiuni ulterioare (2018/2571(RSP))

155

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| 2019/C 390/23 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE)) | 158 |
| 2019/C 390/24 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE)) | 159 |
| 2019/C 390/25 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE)) | 160 |
| 2019/C 390/26 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 161 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE | 162 |
| 2019/C 390/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 163 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 | 164 |
| 2019/C 390/28 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD)) | 165 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene | 165 |
| 2019/C 390/29 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD)) | 166 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică | 167 |
| 2019/C 390/30 | Decizia Parlamentului European de a nu ridica nicio obiecție față de Regulamentul delegat al Comisiei din 5 martie 2018 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului privind marca Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA)) | 168 |
| 2019/C 390/31 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS)) | 170 |
| 2019/C 390/32 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE)) | 171 |
| 2019/C 390/33 | Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI)) | 172 |
| 2019/C 390/34 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE)) | 178 |
| 2019/C 390/35 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE)) | 179 |
| 2019/C 390/36 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 180 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) .../... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje | 180 |
| 2019/C 390/37 | P8_TA(2018)0113Vehiculele scoase din uz, deșeurile de baterii și acumulatori și deșeurile de echipamente electrice și electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 181 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice | 182 |
| 2019/C 390/38 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 183 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile | 184 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 185 |
| 2019/C 390/39 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 186 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri | 187 |
| 2019/C 390/40 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/217/CEE a Consiliului, a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, a Directivei 86/278/CEE a Consiliului și a Directivei 94/63/CE a Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD)) | 188 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013, a Directivelor 94/63/CE și 2009/31/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 86/278/CEE și 87/217/CEE ale Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului | 188 |
| 2019/C 390/41 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește obligația de respectare a cotei standard minime (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS)) | 189 |
| 2019/C 390/42 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivei 2009/101/CE (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD)) | 190 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE | 191 |
| 2019/C 390/43 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) | 192 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) Nr. 715/2007 și (CE) Nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE | 192 |
| 2019/C 390/44 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, de modificare a Regulamentului (UE) nr. XXX/XXX al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind controalele oficiale] și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD)) | 193 |
| Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului | 194 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 195 |
| 2019/C 390/45 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE)) | 196 |
| 2019/C 390/46 | Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2019 (2018/2001(BUD)) | 215 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

2019/C 390/23

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

158

2019/C 390/24

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

159

2019/C 390/25

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

160

2019/C 390/26

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

161

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE

162

2019/C 390/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

163

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013

164

2019/C 390/28

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

165

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

165

2019/C 390/29

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

166

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică

167

2019/C 390/30

Decizia Parlamentului European de a nu ridica nicio obiecție față de Regulamentul delegat al Comisiei din 5 martie 2018 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului privind marca Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

168

2019/C 390/31

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

170

2019/C 390/32

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

171

2019/C 390/33

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

172

2019/C 390/34

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

178

2019/C 390/35

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

179

2019/C 390/36

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

180

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) .../... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje

180

2019/C 390/37

P8_TA(2018)0113Vehiculele scoase din uz, deșeurile de baterii și acumulatori și deșeurile de echipamente electrice și electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

181

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice

182

2019/C 390/38

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

183

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile

184

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

185

2019/C 390/39

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

186

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri

187

2019/C 390/40

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/217/CEE a Consiliului, a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, a Directivei 86/278/CEE a Consiliului și a Directivei 94/63/CE a Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

188

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013, a Directivelor 94/63/CE și 2009/31/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 86/278/CEE și 87/217/CEE ale Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului

188

2019/C 390/41

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește obligația de respectare a cotei standard minime (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

189

2019/C 390/42

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivei 2009/101/CE (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

190

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE

191

2019/C 390/43

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

192

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) Nr. 715/2007 și (CE) Nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE

192

2019/C 390/44

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, de modificare a Regulamentului (UE) nr. XXX/XXX al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind controalele oficiale] și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

193

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului

194

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

195

2019/C 390/45

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

196

2019/C 390/46

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2019 (2018/2001(BUD))

215

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

18.11.2019

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2018-2019

Ședințele dintre 16 și 19 aprilie 2018

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 450, 13.12.2018.

Textele adoptate din 18 aprilie 2018 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2016 au fost publicate în JO L 248, 3.10.2018.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/2

---

P8_TA(2018)0095

O strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice - încurajarea producției de plante proteice și leguminoase în sectorul agricol european (2017/2116(INI))

(2019/C 390/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 septembrie 2016 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (Regulamentul „Omnibus”) (COM(2016)0605) și modificarea care vizează includerea unei cereri adresate Comisiei de a publica un „plan privind proteinele”până la sfârșitul lui 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 septembrie 2016 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (Regulamentul „Omnibus”) (COM(2016)0605) și modificarea care vizează includerea unei cereri adresate Comisiei de a publica un „plan privind proteinele”până la sfârșitul lui 2018 (2),

| — | având în vedere „Declarația europeană privind soia”prezentată la 12 iunie 2017 în cadrul Consiliului Agricultură de către Germania și Ungaria și semnată ulterior de 14 state membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația europeană privind soia”prezentată la 12 iunie 2017 în cadrul Consiliului Agricultură de către Germania și Ungaria și semnată ulterior de 14 state membre (3),

| — | având în vedere Decizia Consiliului 93/355/CEE din 8 iunie 1993 privind încheierea Memorandumului de înțelegere dintre Comunitatea Economică Europeană și Statele Unite ale Americii privind boabele oleaginoase în cadrul GATT (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 93/355/CEE din 8 iunie 1993 privind încheierea Memorandumului de înțelegere dintre Comunitatea Economică Europeană și Statele Unite ale Americii privind boabele oleaginoase în cadrul GATT (4),

| — | având în vedere documentul adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, în special obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 2, nr. 12 și nr. 15 incluse în acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, în special obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 2, nr. 12 și nr. 15 incluse în acesta,

| — | având în vedere decizia Adunării Generale a Națiunilor Unite, luată cu ocazia celei de-a 68-a sesiuni, de a proclama oficial anul 2016 „Anul internațional al leguminoaselor”, sub egida Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Adunării Generale a Națiunilor Unite, luată cu ocazia celei de-a 68-a sesiuni, de a proclama oficial anul 2016 „Anul internațional al leguminoaselor”, sub egida Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (5),

| — | având în vedere studiul comandat de Departamentul tematic B al Parlamentului European la cererea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală intitulat „Rolul ecologic al culturilor proteice în noua politică agricolă comună” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Departamentul tematic B al Parlamentului European la cererea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală intitulat „Rolul ecologic al culturilor proteice în noua politică agricolă comună” (6),

| — | având în vedere audierea organizată în Parlamentul European referitoare la îmbunătățirea aprovizionării Europei cu proteine vegetale, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea organizată în Parlamentul European referitoare la îmbunătățirea aprovizionării Europei cu proteine vegetale,

| — | având în vedere Declarația „Soia Dunăreană”din 19 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația „Soia Dunăreană”din 19 ianuarie 2013,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0121/2018),

| A. | întrucât UE este în continuare afectată de un deficit semnificativ de proteine vegetale din cauza nevoilor sectorului european al creșterii animalelor, care depinde de importurile de furaje din țări terțe, situație care aproape nu s-a schimbat în ciuda multiplelor intenții anunțate și a inițiativelor luate în acest domeniu de mai mult de 15 ani și în pofida utilizării în hrana pentru animale a coproduselor obținute din producția de biocarburanți; întrucât situația actuală din UE, caracterizată de importurile de proteine vegetale din America Latină (în principal soia), este nesustenabilă și demonstrează că trebuie să luăm măsuri mai energice, îndeosebi pentru a îmbunătăți sustenabilitatea acestor importuri; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este în continuare afectată de un deficit semnificativ de proteine vegetale din cauza nevoilor sectorului european al creșterii animalelor, care depinde de importurile de furaje din țări terțe, situație care aproape nu s-a schimbat în ciuda multiplelor intenții anunțate și a inițiativelor luate în acest domeniu de mai mult de 15 ani și în pofida utilizării în hrana pentru animale a coproduselor obținute din producția de biocarburanți; întrucât situația actuală din UE, caracterizată de importurile de proteine vegetale din America Latină (în principal soia), este nesustenabilă și demonstrează că trebuie să luăm măsuri mai energice, îndeosebi pentru a îmbunătăți sustenabilitatea acestor importuri;

| B. | întrucât este esențială reducerea dependenței masive a Uniunii de importurile de plante proteice, care sunt utilizate în principal ca hrană pentru animale; întrucât, pe lângă impactul suferit de mediu în regiunile producătoare de soia, situația actuală prezintă riscuri majore, în special pentru sectorul creșterii animalelor din UE, întrucât a crescut substanțial volatilitatea prețurilor pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât este esențială reducerea dependenței masive a Uniunii de importurile de plante proteice, care sunt utilizate în principal ca hrană pentru animale; întrucât, pe lângă impactul suferit de mediu în regiunile producătoare de soia, situația actuală prezintă riscuri majore, în special pentru sectorul creșterii animalelor din UE, întrucât a crescut substanțial volatilitatea prețurilor pe piețele internaționale;

| C. | întrucât Parlamentul European s-a exprimat în repetate rânduri cu privire la proteine și la necesitatea unui plan european privind proteinele, fără ca inițiativele sale să fi fost, în realitate, urmate de efecte de natură să schimbe dependența UE de alte regiuni în ceea ce privește aprovizionarea cu proteine vegetale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European s-a exprimat în repetate rânduri cu privire la proteine și la necesitatea unui plan european privind proteinele, fără ca inițiativele sale să fi fost, în realitate, urmate de efecte de natură să schimbe dependența UE de alte regiuni în ceea ce privește aprovizionarea cu proteine vegetale;

| D. | întrucât din cauza izbucnirii crizei generate de encefalopatia spongiformă bovină, la nivel european s-a impus în mod corect o interdicție privind utilizarea făinii de origine animală în furaje (7), însă acest lucru a avut drept efect creșterea substanțială a importurilor de soia din America Latină; |
| --- | --- |

D.

întrucât din cauza izbucnirii crizei generate de encefalopatia spongiformă bovină, la nivel european s-a impus în mod corect o interdicție privind utilizarea făinii de origine animală în furaje (7), însă acest lucru a avut drept efect creșterea substanțială a importurilor de soia din America Latină;

| E. | întrucât, prin urmare, Uniunea alocă numai 3 % dintre terenurile sale arabile cultivării plantelor proteice, iar aprovizionarea cu proteine vegetale se realizează în proporție de peste 75 % prin importuri, în principal din Brazilia, Argentina și Statele Unite; |
| --- | --- |

E.

întrucât, prin urmare, Uniunea alocă numai 3 % dintre terenurile sale arabile cultivării plantelor proteice, iar aprovizionarea cu proteine vegetale se realizează în proporție de peste 75 % prin importuri, în principal din Brazilia, Argentina și Statele Unite;

| F. | întrucât sectoarele creșterii animalelor din Uniune sunt extrem de sensibile la volatilitatea prețurilor și la denaturarea concurenței și depind de importurile de proteine vegetale accesibile ca preț și de înaltă calitate, ceea ce reprezintă o adevărată provocare pentru fermele europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât sectoarele creșterii animalelor din Uniune sunt extrem de sensibile la volatilitatea prețurilor și la denaturarea concurenței și depind de importurile de proteine vegetale accesibile ca preț și de înaltă calitate, ceea ce reprezintă o adevărată provocare pentru fermele europene;

| G. | întrucât culturile proteice europene generează subproduse oleaginoase care pot contribui la economia circulară și pot reprezenta o resursă prețioasă pentru consumul uman, energia din surse regenerabile sau fabricarea de produse chimice ecologice; întrucât coproducția de proteine și de subproduse în UE favorizează reducerea importurilor de proteine OMG și de biocarburanți care contribuie la defrișări; |
| --- | --- |

G.

întrucât culturile proteice europene generează subproduse oleaginoase care pot contribui la economia circulară și pot reprezenta o resursă prețioasă pentru consumul uman, energia din surse regenerabile sau fabricarea de produse chimice ecologice; întrucât coproducția de proteine și de subproduse în UE favorizează reducerea importurilor de proteine OMG și de biocarburanți care contribuie la defrișări;

| H. | întrucât problema proteinelor vegetale folosite în hrana animalelor a fost prea des analizată exclusiv din perspectiva materiilor bogate în proteine, împreună cu deficitul de proteine vegetale de care suferim și căutarea de materii prime destinate să completeze alimentația animalelor de fermă; |
| --- | --- |

H.

întrucât problema proteinelor vegetale folosite în hrana animalelor a fost prea des analizată exclusiv din perspectiva materiilor bogate în proteine, împreună cu deficitul de proteine vegetale de care suferim și căutarea de materii prime destinate să completeze alimentația animalelor de fermă;

| I. | întrucât este necesară o analiză mai cuprinzătoare a problemei cu care se confruntă UE legate de proteinele vegetale, pentru a elabora o strategie pe termen lung și un număr cât mai mare de pârghii de acțiune în vederea reducerii mai eficiente a dependenței noastre de proteinele vegetale importate; întrucât această strategie reprezintă un instrument util în tranziția către sisteme agroalimentare și agricole mai sustenabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesară o analiză mai cuprinzătoare a problemei cu care se confruntă UE legate de proteinele vegetale, pentru a elabora o strategie pe termen lung și un număr cât mai mare de pârghii de acțiune în vederea reducerii mai eficiente a dependenței noastre de proteinele vegetale importate; întrucât această strategie reprezintă un instrument util în tranziția către sisteme agroalimentare și agricole mai sustenabile;

| J. | întrucât proteinele, la fel ca energia, reprezintă o componentă esențială a alimentației noastre, care poate fi asigurată sub formă vegetală sau animală; |
| --- | --- |

J.

întrucât proteinele, la fel ca energia, reprezintă o componentă esențială a alimentației noastre, care poate fi asigurată sub formă vegetală sau animală;

| K. | întrucât proteinele vegetale reprezintă un aspect central al provocărilor legate de securitatea și suveranitatea alimentară (pentru alimentele destinate consumului uman și furaje), protecția mediului, schimbările climatice și energia din surse regenerabile; întrucât acestea sunt esențiale vieții și sunt prezente în toate alimentele consumate de oameni și animale; |
| --- | --- |

K.

întrucât proteinele vegetale reprezintă un aspect central al provocărilor legate de securitatea și suveranitatea alimentară (pentru alimentele destinate consumului uman și furaje), protecția mediului, schimbările climatice și energia din surse regenerabile; întrucât acestea sunt esențiale vieții și sunt prezente în toate alimentele consumate de oameni și animale;

| L. | întrucât, la nivel european, producția totală de materii bogate în proteine a crescut de la 24,2 la 36,3 milioane de tone (+50 %) între 1994 și 2014, însă, în același timp, consumul a crescut de la 39,7 la 57,1 milioane de tone (+44 %); întrucât, prin urmare, deficitul global al Uniunii în ceea ce privește proteinele (20,8 tone în 2014) este în creștere; întrucât piața mondială a proteinelor vegetale, împreună cu cea a soiei și a făinii de soia, a evoluat considerabil în ultimii 50 de ani, iar consumul acestor materii prime a crescut brusc în toate statele membre, consumul de soia ajungând la aproape 36 de milioane de tone în prezent față de 2,42 milioane de tone în 1960; întrucât sectorul creșterii animalelor din UE depinde în mare măsură de importurile de boabe de soia și de făină de soia provenind din țări terțe, în special din America Latină; întrucât cererea de soia din UE determină cultivarea unei suprafețe de aproape 15 milioane de hectare, dintre care 13 milioane de hectare se află în America Latină; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la nivel european, producția totală de materii bogate în proteine a crescut de la 24,2 la 36,3 milioane de tone (+50 %) între 1994 și 2014, însă, în același timp, consumul a crescut de la 39,7 la 57,1 milioane de tone (+44 %); întrucât, prin urmare, deficitul global al Uniunii în ceea ce privește proteinele (20,8 tone în 2014) este în creștere; întrucât piața mondială a proteinelor vegetale, împreună cu cea a soiei și a făinii de soia, a evoluat considerabil în ultimii 50 de ani, iar consumul acestor materii prime a crescut brusc în toate statele membre, consumul de soia ajungând la aproape 36 de milioane de tone în prezent față de 2,42 milioane de tone în 1960; întrucât sectorul creșterii animalelor din UE depinde în mare măsură de importurile de boabe de soia și de făină de soia provenind din țări terțe, în special din America Latină; întrucât cererea de soia din UE determină cultivarea unei suprafețe de aproape 15 milioane de hectare, dintre care 13 milioane de hectare se află în America Latină;

| M. | întrucât cultivarea de plante proteice generează o valoare adăugată semnificativă pentru mediu, care nu este pus în pericol de utilizarea conexă a produselor fitosanitare; |
| --- | --- |

M.

întrucât cultivarea de plante proteice generează o valoare adăugată semnificativă pentru mediu, care nu este pus în pericol de utilizarea conexă a produselor fitosanitare;

| N. | întrucât, în ultimii ani, China a devenit cel mai mare importator de soia din lume și a instituit o veritabilă strategie proprie și netransparentă pentru a garanta securitatea aprovizionării, care nu se înscrie în mecanismele tradiționale de piață și este bazată pe contracte de producție încheiate cu cel mai mare furnizor mondial de soia, și anume Brazilia, și pe investiții masive la fața locului în producție, în infrastructurile de prelucrare (zdrobire) și de transport portuar, în detrimentul mediului; întrucât această strategie de internaționalizare a sectoarelor agroalimentare din China ar putea afecta aprovizionarea cu soia și boabe oleaginoase a piețelor din Uniune, aceasta fiind de asemenea un client important al Braziliei, și ar putea periclita stabilitatea piețelor Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în ultimii ani, China a devenit cel mai mare importator de soia din lume și a instituit o veritabilă strategie proprie și netransparentă pentru a garanta securitatea aprovizionării, care nu se înscrie în mecanismele tradiționale de piață și este bazată pe contracte de producție încheiate cu cel mai mare furnizor mondial de soia, și anume Brazilia, și pe investiții masive la fața locului în producție, în infrastructurile de prelucrare (zdrobire) și de transport portuar, în detrimentul mediului; întrucât această strategie de internaționalizare a sectoarelor agroalimentare din China ar putea afecta aprovizionarea cu soia și boabe oleaginoase a piețelor din Uniune, aceasta fiind de asemenea un client important al Braziliei, și ar putea periclita stabilitatea piețelor Uniunii;

| O. | întrucât cea mai mare cantitate de soia importată în Uniune, îndeosebi de pe continentele americane, provine din culturi modificate genetic și întrucât, în rândul consumatorilor europeni, există o neîncredere cu privire la această tehnologie; întrucât există un interes tot mai mare pentru produsele locale fără modificări genetice și o preocupare din ce în ce mai mare cu privire la amprenta de carbon a importurilor; întrucât, în UE, producătorii de soia și unitățile de prelucrare a acesteia, producătorii de hrană pentru animale, dar și reprezentanții industriei alimentare (producătorii de carne, producătorii de lapte și ouă și alți utilizatori ai boabelor de soia), lanțurile comerciale și alte instituții vizate sprijină sistemele durabile de producție de soia, certificate drept neafectate de soiuri OMG; |
| --- | --- |

O.

întrucât cea mai mare cantitate de soia importată în Uniune, îndeosebi de pe continentele americane, provine din culturi modificate genetic și întrucât, în rândul consumatorilor europeni, există o neîncredere cu privire la această tehnologie; întrucât există un interes tot mai mare pentru produsele locale fără modificări genetice și o preocupare din ce în ce mai mare cu privire la amprenta de carbon a importurilor; întrucât, în UE, producătorii de soia și unitățile de prelucrare a acesteia, producătorii de hrană pentru animale, dar și reprezentanții industriei alimentare (producătorii de carne, producătorii de lapte și ouă și alți utilizatori ai boabelor de soia), lanțurile comerciale și alte instituții vizate sprijină sistemele durabile de producție de soia, certificate drept neafectate de soiuri OMG;

| P. | întrucât, pentru a putea satisface nevoia de produse alimentare din UE, agricultura europeană a fost transformată în cadrul politicii agricole comune (PAC); întrucât aceasta s-a intensificat, iar piețele de produse agricole și de materii prime au devenit deschise, ceea ce a sporit gradul de dependență al UE de importurile de proteine vegetale de pe continentul american; întrucât globalizarea a dus la uniformizarea practicilor alimentare și la specializarea exploatațiilor agricole, generând în cazul producției de proteine o circulație semnificativă a factorilor de producție agricolă pe distanțe lungi, fie vorba despre îngrășăminte azotate sintetice ori despre materii prime bogate în proteine pentru hrănirea animalelor de fermă, ceea ce afectează mediul și clima; |
| --- | --- |

P.

întrucât, pentru a putea satisface nevoia de produse alimentare din UE, agricultura europeană a fost transformată în cadrul politicii agricole comune (PAC); întrucât aceasta s-a intensificat, iar piețele de produse agricole și de materii prime au devenit deschise, ceea ce a sporit gradul de dependență al UE de importurile de proteine vegetale de pe continentul american; întrucât globalizarea a dus la uniformizarea practicilor alimentare și la specializarea exploatațiilor agricole, generând în cazul producției de proteine o circulație semnificativă a factorilor de producție agricolă pe distanțe lungi, fie vorba despre îngrășăminte azotate sintetice ori despre materii prime bogate în proteine pentru hrănirea animalelor de fermă, ceea ce afectează mediul și clima;

| Q. | întrucât producția de culturi proteice, mai ales de soia, importate pentru producția de furaje, reprezintă în multe regiuni din afara Europei un factor major ce determină schimbarea destinației terenurilor și defrișările de la nivel mondial; întrucât sporirea producției de culturi proteice la nivel european ar putea constitui o completare importantă a măsurilor de promovare a lanțurilor de aprovizionare cu produse agricole de bază fără defrișări; întrucât soluționarea problemei globale a defrișărilor și a degradării pădurilor a devenit și mai importantă în lumina Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât producția de culturi proteice, mai ales de soia, importate pentru producția de furaje, reprezintă în multe regiuni din afara Europei un factor major ce determină schimbarea destinației terenurilor și defrișările de la nivel mondial; întrucât sporirea producției de culturi proteice la nivel european ar putea constitui o completare importantă a măsurilor de promovare a lanțurilor de aprovizionare cu produse agricole de bază fără defrișări; întrucât soluționarea problemei globale a defrișărilor și a degradării pădurilor a devenit și mai importantă în lumina Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a Acordului de la Paris privind schimbările climatice;

| R. | întrucât azotul necesar pentru alimentația plantelor și pentru producția de proteine vegetale, cu excepția culturilor leguminoase, este în prezent asigurat în principal de îngrășăminte azotate sintetice, care sunt costisitoare și a căror producție necesită un consum considerabil de energie, poluează resursele acvatice și cele atmosferice și are o amprentă ecologică ridicată deoarece utilizează în procesul de producție cantități importante de combustibili fosili; întrucât acest lucru nu contribuie la obiectivul economiei circulare și nici la utilizarea mai eficientă a resurselor și a fluxurilor de deșeuri; întrucât, în aceste condiții, este important să fie regândită problema proteinelor, de la stadiul de producție până la consum, în ceea ce privește eficiența producției și de mediu, cu gestionarea mai eficientă a ciclului azotului, inclusiv prin utilizarea și dezvoltarea de îngrășăminte azotate organice cum ar fi reciclarea substanțelor nutritive provenite din fluxurile de deșeuri organice precum gunoiul de grajd; |
| --- | --- |

R.

întrucât azotul necesar pentru alimentația plantelor și pentru producția de proteine vegetale, cu excepția culturilor leguminoase, este în prezent asigurat în principal de îngrășăminte azotate sintetice, care sunt costisitoare și a căror producție necesită un consum considerabil de energie, poluează resursele acvatice și cele atmosferice și are o amprentă ecologică ridicată deoarece utilizează în procesul de producție cantități importante de combustibili fosili; întrucât acest lucru nu contribuie la obiectivul economiei circulare și nici la utilizarea mai eficientă a resurselor și a fluxurilor de deșeuri; întrucât, în aceste condiții, este important să fie regândită problema proteinelor, de la stadiul de producție până la consum, în ceea ce privește eficiența producției și de mediu, cu gestionarea mai eficientă a ciclului azotului, inclusiv prin utilizarea și dezvoltarea de îngrășăminte azotate organice cum ar fi reciclarea substanțelor nutritive provenite din fluxurile de deșeuri organice precum gunoiul de grajd;

| S. | întrucât reducerea dependenței UE de importurile de proteine vegetale presupune axarea nu numai pe culturile bogate în proteine, care asigură nevoile animalelor rumegătoare și a celorlalte animale de fermă, dar și pe toate celelalte culturi (inclusiv iarba și suprafețele furajere) care, deși au un conținut mai scăzut de proteine, sunt cultivate pe suprafețe importante pe întreg teritoriul Uniunii; întrucât pășunatul pe pășuni al rumegătoarelor oferă multiple beneficii, inclusiv reducerea costurilor mijloacelor de producție agricolă; |
| --- | --- |

S.

întrucât reducerea dependenței UE de importurile de proteine vegetale presupune axarea nu numai pe culturile bogate în proteine, care asigură nevoile animalelor rumegătoare și a celorlalte animale de fermă, dar și pe toate celelalte culturi (inclusiv iarba și suprafețele furajere) care, deși au un conținut mai scăzut de proteine, sunt cultivate pe suprafețe importante pe întreg teritoriul Uniunii; întrucât pășunatul pe pășuni al rumegătoarelor oferă multiple beneficii, inclusiv reducerea costurilor mijloacelor de producție agricolă;

| T. | întrucât, fără îmbunătățirea profitabilității plantelor proteice, nu va avea loc o creștere a producției de proteine vegetale, iar în prezent se resimte nevoia unui plan strategic, eficace și ambițios de aprovizionare cu proteine vegetale, care să sprijine dezvoltarea durabilă a agriculturii europene; întrucât un astfel de plan necesită mobilizarea mai multor politici ale Uniunii, în special a PAC; |
| --- | --- |

T.

întrucât, fără îmbunătățirea profitabilității plantelor proteice, nu va avea loc o creștere a producției de proteine vegetale, iar în prezent se resimte nevoia unui plan strategic, eficace și ambițios de aprovizionare cu proteine vegetale, care să sprijine dezvoltarea durabilă a agriculturii europene; întrucât un astfel de plan necesită mobilizarea mai multor politici ale Uniunii, în special a PAC;

| U. | întrucât, în cursul ultimelor decenii, Uniunea a utilizat trei pârghii principale de acțiune pentru a sprijini obiectivul independenței europene în materie de producție de proteine și boabe oleaginoase, și anume ajutorul voluntar cuplat pentru culturile de proteaginoase și de oleaginoase, politica UE în materie de biocarburanți și condiționalitatea introdusă de ultima reformă a PAC în ceea ce privește alocarea a 30 % din ajutoarele directe pentru punerea în aplicare a măsurilor de ecologizare, inclusiv obligația de a aloca 5 % din terenurile arabile zonelor de interes ecologic și decizia de a autoriza culturile de plante care fixează azotul și culturile intermediare; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în cursul ultimelor decenii, Uniunea a utilizat trei pârghii principale de acțiune pentru a sprijini obiectivul independenței europene în materie de producție de proteine și boabe oleaginoase, și anume ajutorul voluntar cuplat pentru culturile de proteaginoase și de oleaginoase, politica UE în materie de biocarburanți și condiționalitatea introdusă de ultima reformă a PAC în ceea ce privește alocarea a 30 % din ajutoarele directe pentru punerea în aplicare a măsurilor de ecologizare, inclusiv obligația de a aloca 5 % din terenurile arabile zonelor de interes ecologic și decizia de a autoriza culturile de plante care fixează azotul și culturile intermediare;

| V. | întrucât interesul agricultorilor față de culturile care fixează azotul și culturile proteaginoase a crescut în mod semnificativ, deoarece în acest mod aceștia pot îndeplini cerințele politicii de ecologizare, și întrucât acest interes va încuraja amelioratorii de plante să își reia sau să își intensifice activitățile legate de aceste culturi; |
| --- | --- |

V.

întrucât interesul agricultorilor față de culturile care fixează azotul și culturile proteaginoase a crescut în mod semnificativ, deoarece în acest mod aceștia pot îndeplini cerințele politicii de ecologizare, și întrucât acest interes va încuraja amelioratorii de plante să își reia sau să își intensifice activitățile legate de aceste culturi;

| W. | întrucât, în perioada 2000-2013, măsurile din cadrul PAC nu au reușit singure să inverseze tendința de scădere sau de stagnare a producției de proteine în Europa, ci, începând din 2013, combinarea acestor ajutoare cu măsurile de ecologizare, care permit cultivarea plantelor proteice în zone de interes ecologic, a condus la creșterea bruscă a producției de culturi proteaginoase în UE; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în perioada 2000-2013, măsurile din cadrul PAC nu au reușit singure să inverseze tendința de scădere sau de stagnare a producției de proteine în Europa, ci, începând din 2013, combinarea acestor ajutoare cu măsurile de ecologizare, care permit cultivarea plantelor proteice în zone de interes ecologic, a condus la creșterea bruscă a producției de culturi proteaginoase în UE;

| X. | întrucât acordul politic privind PAC, la care au ajuns Parlamentul, Consiliul și Comisia în 2013, prevede posibilitatea de a cultiva plante care fixează azotul în zonele de interes ecologic; |
| --- | --- |

X.

întrucât acordul politic privind PAC, la care au ajuns Parlamentul, Consiliul și Comisia în 2013, prevede posibilitatea de a cultiva plante care fixează azotul în zonele de interes ecologic;

| Y. | întrucât cercetările au arătat că producătorii de furaje adesea adaugă mai multe proteine în furaje decât se consideră necesar și întrucât creșterea eficienței poate fi realizată printr-o determinare mai precisă a conținutului de proteine necesar speciilor vizate; |
| --- | --- |

Y.

întrucât cercetările au arătat că producătorii de furaje adesea adaugă mai multe proteine în furaje decât se consideră necesar și întrucât creșterea eficienței poate fi realizată printr-o determinare mai precisă a conținutului de proteine necesar speciilor vizate;

| Z. | întrucât, ca urmare a proporției reduse reprezentate de culturile de plante proteice în Uniune, numărul programelor de cercetare în domeniul proteinelor vegetale scade și, în egală măsură, sunt în declin formarea, inovarea și dobândirea de experiență practică în UE; întrucât ar trebui amplificată eficacitatea inovării și ar trebui intensificată politica privind cercetările din domeniul producției de proteine, însă acest lucru ar avea șanse de reușită numai dacă se sprijină pe angajamente pe termen mediu și lung; întrucât politica privind cercetările din domeniul producției de proteine ar trebui să includă și culturile leguminoase adaptate condițiilor locale, crescute de gospodăriile casnice; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, ca urmare a proporției reduse reprezentate de culturile de plante proteice în Uniune, numărul programelor de cercetare în domeniul proteinelor vegetale scade și, în egală măsură, sunt în declin formarea, inovarea și dobândirea de experiență practică în UE; întrucât ar trebui amplificată eficacitatea inovării și ar trebui intensificată politica privind cercetările din domeniul producției de proteine, însă acest lucru ar avea șanse de reușită numai dacă se sprijină pe angajamente pe termen mediu și lung; întrucât politica privind cercetările din domeniul producției de proteine ar trebui să includă și culturile leguminoase adaptate condițiilor locale, crescute de gospodăriile casnice;

| AA. | întrucât va fi important să fie sprijinite activitățile de ameliorare a plantelor pentru a fi selecționate noi soiuri de plante proteice care să contribuie la creșterea producției de proteine în UE; întrucât activitățile efective de ameliorare a plantelor necesită o politică de cercetare pe termen lung, cu un nivel suficient de finanțare, și un mediu normativ adecvat, care să încurajeze inovarea; |
| --- | --- |

AA.

întrucât va fi important să fie sprijinite activitățile de ameliorare a plantelor pentru a fi selecționate noi soiuri de plante proteice care să contribuie la creșterea producției de proteine în UE; întrucât activitățile efective de ameliorare a plantelor necesită o politică de cercetare pe termen lung, cu un nivel suficient de finanțare, și un mediu normativ adecvat, care să încurajeze inovarea;

| AB. | întrucât Comisia a finanțat deja și se află în proces de finanțare a unei serii de proiecte relevante, inclusiv a celor din cadrul rubricii „SFS-44-2016: Un program comun de ameliorare a plantelor pentru a reduce dependența UE și a Chinei de importurile de proteine”; întrucât trebuie să se asigure comunicarea, difuzarea și exploatarea corespunzătoare a rezultatelor acestor proiecte, astfel încât viitoarele decizii politice în acest domeniu să se bazeze pe dovezi; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Comisia a finanțat deja și se află în proces de finanțare a unei serii de proiecte relevante, inclusiv a celor din cadrul rubricii „SFS-44-2016: Un program comun de ameliorare a plantelor pentru a reduce dependența UE și a Chinei de importurile de proteine”; întrucât trebuie să se asigure comunicarea, difuzarea și exploatarea corespunzătoare a rezultatelor acestor proiecte, astfel încât viitoarele decizii politice în acest domeniu să se bazeze pe dovezi;

| AC. | întrucât costul soiei aproape s-a dublat în termeni reali din 2007 până în prezent, |
| --- | --- |

AC.

întrucât costul soiei aproape s-a dublat în termeni reali din 2007 până în prezent,

| 1. | consideră că este oportună punerea în aplicare a unui vast plan strategic european de producție și aprovizionare cu proteine vegetale, care să se bazeze pe dezvoltarea durabilă a tuturor culturilor prezente în întreaga Uniune; consideră, de asemenea, că această schimbare implică o modificare substanțială a sistemelor noastre de producție pentru a le asigura fermierilor un venit suficient și a satisface cerințele economiei circulare și ale producției agricole sustenabile, pe baza unor principii precum agroecologia și alte practici ecologice, inclusiv strategii de hrănire a rumegătoarelor cu consum scăzut de factori de producție bazate atât pe pășuni permanente, cât și pe pajiști temporare pe terenuri arabile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să ia imediat măsuri care să vizeze evitarea oricărei reduceri a nivelului actual de producție a culturilor proteice, ținând seama în mod corespunzător de avantajele de mediu rezultate din cultivarea convențională a culturilor care fixează azotul în zonele de interes ecologic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că culturile proteice sunt benefice pentru mediu datorită capacității lor de a fixa azotul din atmosferă; observă, de asemenea, că printre aceste beneficii se află reducerea utilizării de îngrășăminte produse pa bază de combustibili fosili, îmbunătățirea calității și a fertilității solului, iar prin aplicarea principiului rotației se reduc bolile provocate de practica continuă a monoculturilor și se protejează și se ameliorează biodiversitatea; subliniază, de asemenea, că fixarea biologică a azotului de către aceste culturi poate contribui la reducerea costurilor legate de factorii de producție și a posibilelor efecte negative asupra mediului provocate de utilizarea excesivă a îngrășămintelor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită crearea unei platforme europene sprijinite de Observatorul european al pieței culturilor agricole, care să permită identificarea suprafețelor din Europa de cultivare a plantelor proteice, în funcție de categoriile de culturi și de localizarea lor, elaborarea de specificații tehnice accesibile tuturor agricultorilor, determinarea capacității europene de producției de proteine pentru a facilita introducerea pe piață a acestora și identificarea tuturor activităților de cercetare publice și private în materie de proteine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recomandă să fie avute în vedere toate sursele de proteine vegetale, inclusiv culturile utilizate atât în alimentația umană, cât și cele furajere, precum și un sprijin normativ destinat dezvoltării și comercializării de noi proteine vegetale; consideră, totuși, că sunt necesare cercetări suplimentare în ceea ce privește sursele alternative de proteine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de faptul că producția de soia din America Latină constituie unul dintre factorii principali de determină schimbarea destinației terenurilor, care provoacă multiple probleme ecologice precum contaminarea apelor freatice cu pesticide, eroziunea solurilor, epuizarea rezervelor de apă și defrișarea, ceea ce duce la o reducere devastatoare a biodiversității; observă că producția de soia are urmări sociale și sanitare negative în țările producătoare, care sunt agravate de drepturile volatile de proprietate asupra terenurilor, de acapararea terenurilor, de expulzările forțate și de alte abuzuri ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că criza ESB din anii 1990 și interdicția privind utilizarea proteinelor animale procesate pentru hrana animalelor, introdusă de Regulamentul (CE) nr. 999/2001, au determinat creșterea cererii de proteine vegetale în Europa; constată că sursele europene alternative de furaje proteice, cum ar fi făina de pește, sunt utilizate în sectorul piscicol european; |
| --- | --- |

7.

Obiectivele multiple ale planului

| 8. | consideră că acest plan trebuie să maximizeze producția durabilă de biomasă pe suprafețele agricole relevante, dezvoltând acoperiri vegetale permanente, din care o parte poate fi consacrată aprovizionării cu proteine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că este necesar să se acorde o atenție specială potențialului culturilor de leguminoase, fie semințe, fie plante furajere, această familie prezentând multiple avantaje agricole, economice și de mediu, culturile respective prezentând în principal avantajul fixării azotului din aer datorită unui sistem simbiotic, care face posibilă reducerea utilizării de îngrășăminte azotate sintetice și o utilizare foarte redusă de pesticide; subliniază că culturile leguminoase lasă în urmă o structură bună a solului pentru următoarea recoltă datorită azotului fixat de acestea, ceea ce poate duce la creșterea randamentelor cu o proporție de la 10 % până la 20 %; atrage atenția asupra faptului că rotația culturilor îmbunătățește solul, reduce răspândirea bolilor și susține biodiversitatea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | în plus, subliniază că în sistemele de rotație a culturilor, inclusiv a culturilor de leguminoase, ciclurile de reproducere a dăunătorilor și a agenților patogeni sunt întrerupte, reducându-se astfel răspândirea bolilor la plante și necesitatea aplicării pesticidelor; constată că un beneficiu suplimentar este acela că se dezvoltă și biodiversitatea, prin desființarea monoculturilor permanente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recomandă sprijinirea cultivării de soia în Europa, în special în cadrul măsurilor PAC, prin creșterea profitabilității și a competitivității acesteia, întrucât noi soiuri de soia deschid astăzi noi posibilități pentru unele regiuni la care se poate adapta această cultură, dar consideră că acest lucru nu ar trebui să vină în detrimentul cultivării altor plante de semințe cu conținut ridicat de proteine (lupin, bob, mazăre, năut, arahide etc.); consideră că această mare varietate de specii va permite să fie crescută la maximum producția de proteine în toate regiunile Europei, în funcție de condițiile climaterice ale acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se acorde mai multă atenție gestionării culturilor de pășuni și trifoi care, având în vedere suprafețele importante pe care sunt cultivate, contribuie în mod semnificativ la satisfacerea nevoilor de proteine din hrana pentru animale (numai pentru rumegătoare); observă că culturile leguminoase, cum este trifoiul, pot evolua bine în pășuni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recomandă reintroducerea culturilor de proteine vegetale precum soia, lucerna, bobul, mazărea și a culturilor precum trifoiul, sparceta și numeroase alte culturi de leguminoase în sistemele de cultivare și sistemele furajere dezvoltate la scară largă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că este oportun să se dezvolte filiere locale și regionale de producție și de prelucrare a proteinelor prin crearea de grupuri de agricultori și a unor legături mai strânse între producătorii de culturi arabile și crescătorii de animale (contracte de aprovizionare și de schimburi, înființarea unor instalații descentralizate, de dimensiuni mici și medii, pentru prelucrarea biologică a „proteinelor ecologice”), pentru ca aceștia să facă schimb de cunoștințe privind soiurile adecvate de leguminoase, rotația culturilor și solurile; consideră că este util, în acest sens, să fie sprijinită prin intermediul PAC asumarea de riscuri de către actorii din filierele directe de alimentație umană și animală pe bază de proteine; subliniază importanța contractelor directe dintre crescători și producătorii de hrană pentru animale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează promovarea producției de proteine vegetale de calitate și fără OMG, cu o trasabilitate și etichetare clare (atât în ceea ce privește locul de producție, cât și metodele utilizate), drept reacție la interesul tot mai mare al consumatorilor europeni față de produsele fără OMG; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră necesară sprijinirea autonomiei furajere a exploatațiilor și a regiunilor atât pentru rumegătoare, cât și pentru animalele monogastrice, inclusiv prin producția de furaje chiar în cadrul exploatațiilor agricole; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că este de dorit să fie reduse la minimum pierderile de recolte și fluxurile de deșeuri și să se amelioreze calitatea nutrițională prin îmbunătățirea sistemelor de recoltare, conservare și prelucrare (uscare, ambalare etc.); |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, pentru a spori producția de proteine vegetale, este necesar să fie crescută rentabilitatea acestor culturi și să fie dezvoltate practici precum rotația culturilor (cu un ciclu minim de 3 ani) și asocierea culturilor leguminoase cu o cultură principală, precum și să fie sporită combinarea de soiuri și culturi în sectorul producției de leguminoase (trifoi/rapiță, triticală/mazăre etc.) și de furaje (graminee, lucernă, amestecurile de cereale etc.), pentru a se putea trece la un sistem agroalimentar mai durabil, sprijinind astfel trecerea de la monoculturile intensive din interiorul și din afara UE către sisteme agroecologice diversificate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită să înceapă activități de cercetare în următoarele sectoare: adecvarea pentru utilizare în rotația culturilor și în culturi combinate, selecționarea de noi soiuri și specii care să le ofere agricultorilor flexibilitatea necesară pentru a se adapta la schimbările climatice, rezistența la stres, combinarea culturilor, creșterea randamentelor, conținutul de proteine și digestibilitatea furajelor (boabe germinate, boabe de rapiță etc.), sporirea rezistenței plantelor la boli, biologia germinării buruienilor ca o funcție de combatere a buruienilor, conversia furajelor și biostimulatorii; subliniază că este necesar ca agricultorii să dispună de un set coerent de instrumente, inclusiv de practici de gestionare, tehnici și produse de protecție a plantelor pentru a combate dăunătorii și alți factori care pot avea un impact negativ asupra randamentului și a dezvoltării culturilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită investiții consistente în activități de cercetare, inclusiv în selecția soiurilor pentru a îmbunătăți rezultatele agronomice ale acestor culturi, a crește interesul economic față de culturile proteice, deoarece acestea pot fi dezavantajate dacă sunt comparate cu rentabilitatea altor culturi, a asigura o diversitate mai mare a soiurilor pentru a garanta un randament ridicat, a soluționa problemele de ordin agronomic care limitează cultivarea plantelor proteice și a asigura un volum suficient, ceea ce este esențial pentru structurarea producției și a lanțurilor de distribuție; subliniază că este necesar, de asemenea, să fie dezvoltate culturi proteice care sunt mai bine adaptate la clima europeană, să fie îmbunătățită valoarea lor proteică și să fie garantată siguranța investițiilor pentru a stimula cercetările; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recomandă utilizarea într-o mai mare măsură a agriculturii de precizie, în special prin tehnici digitale, pentru a ajusta cât mai exact factorii de producție pentru creșterea plantelor și rațiile de furaje, în vederea limitării risipei și a unor anumite forme de poluare, și recomandă, de asemenea, utilizarea mai intensă a sistemelor mecanice de combatere a buruienilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | intenționează să promoveze dobândirea de noi cunoștințe, transferul de cunoștințe, formarea de bază și continuă, precum și sprijinirea tuturor formelor de inovare și de cercetare aplicată, atât în ceea ce privește alimentele destinate consumului uman, cât și hrana pentru animale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită sprijinirea tuturor formelor de inovare și de cercetare aplicate, prin punerea în comun a experiențelor și a cunoștințelor, în special cu ajutorul actorilor din teritoriu care oferă soluții inovatoare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită elaborarea unor criterii de sustenabilitate pentru importurile de furaje, cu scopul de a asigura o producție sustenabilă de plante proteice în țările terțe, care să nu conducă la efecte ecologice sau sociale negative; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază rolul important pe care îl poate avea educația alimentară în modelarea cererii de produse alimentare; subliniază necesitatea adoptării unor orientări privind regimul alimentar la nivelul UE sau al statelor membre, care să vizeze promovarea unei alimentații sănătoase, abordând în același timp preocupările de mediu asociate producției de alimente; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că este esențial să se consolideze sprijinul tehnic acordat agricultorilor și serviciile de consiliere în vederea promovării producției sustenabile de proteine provenite din semințe și furajere; |
| --- | --- |

26.

Instrumentele planului

| 27. | consideră că acest plan necesită mobilizarea și coordonarea mai multor politici ale UE: PAC, politica de cercetare, politicile de mediu și cele din domeniul climei, politica energetică, politica de vecinătate și politica comercială; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că este important ca PAC să sprijine culturile proteice cu ajutorul unei serii de măsuri, cum ar fi plățile cuplate voluntare, care nu ar trebui să fie limitate la anumite culturi și regiuni aflate în dificultate pentru a genera mai multe acțiuni, și plățile pentru ecologizare, dar și cu ajutorul celui de-al doilea pilon, în special prin intermediul măsurilor agro-ecologice care vizează agricultura ecologică și alte tipuri de agricultură, calitatea investițiilor, sistemul de consiliere agricolă (SCA), formarea și, desigur, inovarea prin Programul pentru inovație și spirit antreprenorial; subliniază faptul că introducerea unei plăți cuplate a stimulat producția de culturi proteice în unele state membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că ar trebui să fie extrase învățăminte utile din recenta interdicție privind utilizarea pesticidelor în zonele de interes ecologic, chiar dacă, în 2016, acestea reprezentau 15 % din terenurile arabile din UE (opt milioane de hectare), iar aproape 40 % din aceste zone sunt utilizate pentru culturi care fixează azotul sau pentru culturi intermediare; consideră că, în cadrul mobilizării generale a tuturor suprafețelor agricole utilizabile prevăzută în planul de autonomie privind proteinele vegetale, zonele de interes ecologic pot fi mobilizate pentru producerea de proteine, atât prin agricultura tradițională, care recurge la protecția integrată împotriva dăunătorilor, ținând seama de faptul că agricultorii care cultivă aceste plante în zonele de interes ecologic prin agricultura tradițională nu au întotdeauna siguranța că vor fi în măsură să reacționeze la o invazie a dăunătorilor, cât și prin agricultura ecologică, având în vedere că pentru a înlocui importurile de soia în UE ar fi necesar ca în Uniune să se aloce culturii de soia echivalentul a aproape 17 milioane de hectare; consideră că zonele de interes ecologic sunt, pe de altă parte, esențiale pentru consolidarea biodiversității, care este amenințată, și a securității noastre alimentare, dat fiind că această biodiversitate, în special prin îmbunătățirea polenizării, poate determina creșterea cu aproximativ 20 % a randamentelor culturilor învecinate, care pot fi culturi proteice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recomandă adaptarea modalității de ecologizare la menținerea pășunilor permanente, astfel încât să se țină seama mai bine, în anumite regiuni, de specificitatea lucernei simple sau amestecate cu graminee pe pășuni temporare cu o durată mai mare de 5 ani, această limită în ceea ce privește durata determinând încadrarea acestora în categoria pășunilor permanente definite de legislație, care limitează inversarea acestora dincolo de această perioadă de 5 ani, deși replantarea lor face posibilă producerea unui volum mare de furaje proteice și asigurarea unei mai mari autonomii a exploatațiilor în cauză în materie de proteine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută faptul că, în contextul revizuirii „Omnibus”a politicii agricole comune, Parlamentul a obținut o reevaluare a coeficientului de conversie pentru culturile care fixează azotul de la 0,7 la 1, pentru a compensa interzicerea utilizării pesticidelor în zonele de interes ecologic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că strategia europeană privind proteinele ar trebui să țină seama de revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile, de dubla utilizare a proteinelor și de rolul ce le revine subproduselor, deșeurilor și reziduurilor generate de acestea în economia circulară și ar trebui să încurajeze rotația și diversificarea culturilor și utilizarea pârloagelor în conformitate cu măsurile de ecologizare din cadrul PAC; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că este important ca viitoarea PAC să ia în considerare și alte propuneri menite să sprijine cultivarea de proteine vegetale, cum ar fi propunerile privind includerea unei componente leguminoase în sistemele de rotație cu un ciclu minim de trei ani pentru terenurile arabile; în această privință, subliniază că statele membre în care sunt răspândite bolile determinate de condițiile meteorologice umede pot necesita o perioadă de rotație mai lungă; consideră, de asemenea, deosebit de important să fie instituită o plată ecosistemică mai flexibilă decât plata pentru ecologizare, pentru a fi recunoscute beneficiile pe care le aduc biodiversității culturile leguminoase și oleaginoase, inclusiv pentru hrana polenizatorilor, să fie puse la dispoziția celor care inovează instrumente asociate riscurilor și să fie creată o subprioritate privind proteinele în politica de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

33.

| 34. | insistă asupra instituirii de noi instrumente pentru a sprijini creșterea ofertei de proteine vegetale, în special de soia, și pentru a asigura implementarea echitabilă în toate statele membre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că cercetările desfășurate în prezent în domeniul unei strategii pentru culturile proteice este fragmentată și difuză; solicită intensificarea eforturilor în materie de cercetare, în special în cadrul sectorului public, privind culturile proteice puțin dezvoltate, care sunt potrivite atât pentru alimentele destinate consumului uman, cât și pentru hrana animalelor, însă de care investitorii privați sunt interesați într-o măsură redusă sau deloc, precum și proteinele alternative, cum ar fi proteinele provenite din insecte sau alge; solicită intensificarea cooperării între instituțiile de cercetare publice și private; subliniază necesitatea unui cadru de reglementare care să sprijine programele de cercetare și de inovare, pentru a se realiza o producție crescută și competitivă de proteine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă investiții sporite în proiecte de cercetare industrială și agricolă care se concentrează asupra creșterii calității și a diversității proteinelor funcționale pentru consumul uman; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră necesară asigurarea autonomiei noastre în aprovizionarea cu soia printr-o cooperare mai bună cu vecinii noștri și diversificarea surselor de aprovizionare cu proteine produse în afara UE, în special în țările vecine cu UE care au optat pentru Europa și care produc soia ce ar putea fi transportată în Uniune pe Dunăre; solicită ca aceste importuri să respecte aceleași standarde sociale și de mediu ca și producția intraeuropeană și recunoaște că soia fără OMG poate fi folosită pentru a satisface cererea consumatorilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | constată că practicile agricole actuale sunt de neconceput fără cultivarea de soia, că această cultură leguminoasă foarte importantă aproape a dispărut de pe câmpurile europene în trecutul recent și că producția de soia a crescut de la 17 milioane de tone în 1960 la 319 milioane de tone în 2015; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită să fie adaptat cel de-al doilea pilon al PAC pentru o mai bună recunoaștere și remunerare a contribuției culturilor care asigură hrănirea polenizatorilor în perioada critică a sezonului (plantele care înfloresc timpuriu primăvara) și a rolului lor în oprirea scăderii populației de polenizatori; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sprijină instituirea de sisteme transparente de etichetare a produselor pe baza unor standarde de producție certificate, cum ar fi standardele Danube Soya și Europe Soya; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că, deși acordul Blair House din 1992 este încă în vigoare, acesta este depășite de facto și nu ar trebuie să constituie o piedică în calea dezvoltării sustenabile a culturilor proteice în Europa; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 58.

(2)  A se vedea raportul referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002, a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014, (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (A8-0211/2017).

(3)  Secretariatul General al Consiliului 10055/17, Bruxelles, 7 iunie 2017.

(4)  JO L 147, 18.6.1993, p. 25.

(5)  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), „Anul internațional al leguminoaselor: Semințe nutritive pentru un viitor durabil”.

(6)  IP/B/AGRI/IC/2012-067 (PE 495.856).

(7)  Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Consiliului al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (JO L 147, 31.5.2001, p. 1).

---

REZOLUȚII

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/10

---

P8_TA(2018)0100

Punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (2017/2030(INI))

(2019/C 390/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”),

| — | având în vedere articolele 191 și 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului și a sănătății persoanelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 191 și 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului și a sănătății persoanelor,

| — | având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21 și cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care a avut loc la Paris în perioada 30 noiembrie-11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21 și cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care a avut loc la Paris în perioada 30 noiembrie-11 decembrie 2015,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și natura lor interconectată și integrată, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și natura lor interconectată și integrată,

| — | având în vedere raportul din decembrie 2016 al Agenției Europene de Mediu intitulat „Raportul privind indicatorii de mediu 2016 – În sprijinul monitorizării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din decembrie 2016 al Agenției Europene de Mediu intitulat „Raportul privind indicatorii de mediu 2016 – În sprijinul monitorizării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu”,

| — | având în vedere raportul din noiembrie 2017 al Agenției Europene de Mediu, intitulat „Raportul privind indicatorii de mediu 2017 – În sprijinul monitorizării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din noiembrie 2017 al Agenției Europene de Mediu, intitulat „Raportul privind indicatorii de mediu 2017 – În sprijinul monitorizării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2017, intitulată „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune”(COM(2017)0063) și cele 28 de rapoarte de țară care o însoțesc, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2017, intitulată „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune”(COM(2017)0063) și cele 28 de rapoarte de țară care o însoțesc,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2016 2017 intitulată „Realizarea beneficiilor politicilor de mediu ale UE prin intermediul unei evaluări periodice a punerii lor în aplicare”(COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2016 2017 intitulată „Realizarea beneficiilor politicilor de mediu ale UE prin intermediul unei evaluări periodice a punerii lor în aplicare”(COM(2016)0316),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (5),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 4 aprilie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 4 aprilie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (6),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu, intitulat „SOER 2015 – Mediul european – starea și perspectiva 2015”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu, intitulat „SOER 2015 – Mediul european – starea și perspectiva 2015”,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 19 mai 2015, intitulat „Starea naturii în UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 19 mai 2015, intitulat „Starea naturii în UE”,

| — | având în vedere studiul din noiembrie 2017 de evaluare a punerii în aplicare la nivel european privind „Evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a celui de-al 7-lea Program de acțiune pentru mediu (2014-2020)”, realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, inclusiv studiul anexat, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din noiembrie 2017 de evaluare a punerii în aplicare la nivel european privind „Evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a celui de-al 7-lea Program de acțiune pentru mediu (2014-2020)”, realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, inclusiv studiul anexat,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la revizuirea celui de-al șaselea program de acțiune pentru mediu și la stabilirea priorităților pentru cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu - Un mediu mai bun pentru o viață mai bună (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la revizuirea celui de-al șaselea program de acțiune pentru mediu și la stabilirea priorităților pentru cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu - Un mediu mai bun pentru o viață mai bună (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016 intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil - Acțiunea europeană pentru durabilitate”(COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016 intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil - Acțiunea europeană pentru durabilitate”(COM(2016)0739),

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011, intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011, intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic”(COM(2011)0571),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 noiembrie 2017, intitulată „Viitorul sectorului agricol și al agriculturii”(COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 noiembrie 2017, intitulată „Viitorul sectorului agricol și al agriculturii”(COM(2017)0713),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0059/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0059/2018),

| A. | întrucât PAM 7 stabilește obiective obligatorii din punct de vedere juridic în domeniul mediului și al schimbărilor climatice, care să fie atinse până în 2020; întrucât PAM 7 stabilește, de asemenea, o viziune pe termen lung pentru 2050; |
| --- | --- |

A.

întrucât PAM 7 stabilește obiective obligatorii din punct de vedere juridic în domeniul mediului și al schimbărilor climatice, care să fie atinse până în 2020; întrucât PAM 7 stabilește, de asemenea, o viziune pe termen lung pentru 2050;

| B. | întrucât PAM 7 nu conține o clauză de revizuire la jumătatea perioadei; întrucât raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară privind punerea în aplicare a PAM 7 este o ocazie de a evalua progresele înregistrate de acest program și de a face recomandări bazate pe date concrete pentru punerea în aplicare în continuare a PAM actual și pentru orice viitor PAM; întrucât acest raport ar trebui să facă mai mult decât să expună din nou probleme bine cunoscute și să se concentreze asupra propunerii de soluții pentru atingerea obiectivelor stabilite în PAM 7; |
| --- | --- |

B.

întrucât PAM 7 nu conține o clauză de revizuire la jumătatea perioadei; întrucât raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară privind punerea în aplicare a PAM 7 este o ocazie de a evalua progresele înregistrate de acest program și de a face recomandări bazate pe date concrete pentru punerea în aplicare în continuare a PAM actual și pentru orice viitor PAM; întrucât acest raport ar trebui să facă mai mult decât să expună din nou probleme bine cunoscute și să se concentreze asupra propunerii de soluții pentru atingerea obiectivelor stabilite în PAM 7;

| C. | întrucât Comisia lucrează la un raport de evaluare în care accentul se va pune pe structura și rolul strategic jucat de PAM 7; întrucât acest raport urmărește, în special, să verifice dacă cadrul convenit ne ajută să realizăm într-un mod inteligent cele nouă obiective prioritare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia lucrează la un raport de evaluare în care accentul se va pune pe structura și rolul strategic jucat de PAM 7; întrucât acest raport urmărește, în special, să verifice dacă cadrul convenit ne ajută să realizăm într-un mod inteligent cele nouă obiective prioritare;

| D. | întrucât UE dispune de o legislație de mediu solidă, însă punerea sa în aplicare slabă și ineficace este o problemă de lungă durată; întrucât aceste lacune în punerea în aplicare amenință dezvoltarea durabilă, au consecințe transfrontaliere nefaste asupra mediului și a sănătății umane și atrag după sine costuri socioeconomice importante; întrucât, mai mult decât atât, lacunele în materie de punere în aplicare afectează credibilitatea UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE dispune de o legislație de mediu solidă, însă punerea sa în aplicare slabă și ineficace este o problemă de lungă durată; întrucât aceste lacune în punerea în aplicare amenință dezvoltarea durabilă, au consecințe transfrontaliere nefaste asupra mediului și a sănătății umane și atrag după sine costuri socioeconomice importante; întrucât, mai mult decât atât, lacunele în materie de punere în aplicare afectează credibilitatea UE;

| E. | întrucât progresele în direcția îndeplinirii obiectivelor pentru 2020 au fost, până în prezent, variabile: este puțin probabilă îndeplinirea obiectivului 1 (protejarea capitalului natural), dar este probabilă îndeplinirea unora dintre obiective secundare din cadrul obiectivului 2 (o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor); nu este clar dacă obiectivul 3 (reducerea presiunilor legate de mediu și a riscurilor la adresa sănătății oamenilor) va fi îndeplinit; |
| --- | --- |

E.

întrucât progresele în direcția îndeplinirii obiectivelor pentru 2020 au fost, până în prezent, variabile: este puțin probabilă îndeplinirea obiectivului 1 (protejarea capitalului natural), dar este probabilă îndeplinirea unora dintre obiective secundare din cadrul obiectivului 2 (o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor); nu este clar dacă obiectivul 3 (reducerea presiunilor legate de mediu și a riscurilor la adresa sănătății oamenilor) va fi îndeplinit;

| F. | întrucât nepunerea în aplicare în continuare a legislației și neintegrarea cunoștințelor specializate în elaborarea politicilor în domenii precum calitatea aerului, zgomotul ambiental și expunerea la substanțe chimice reprezintă amenințări grave la adresa sănătății și reduc calitatea și durata vieții cetățenilor UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât nepunerea în aplicare în continuare a legislației și neintegrarea cunoștințelor specializate în elaborarea politicilor în domenii precum calitatea aerului, zgomotul ambiental și expunerea la substanțe chimice reprezintă amenințări grave la adresa sănătății și reduc calitatea și durata vieții cetățenilor UE;

| G. | întrucât cele mai recente date publicate de Agenția Europeană de Mediu confirmă tendințele generale descrise mai sus pentru fiecare obiectiv tematic, dar, de asemenea, raportează o încetinire a progreselor în anumite domenii; întrucât, în anumite cazuri, cum ar fi emisiile de gaze cu efect de seră și eficiența energetică, perspectivele de atingere a obiectivelor secundare rămân neschimbate de aceste noi tendințe; |
| --- | --- |

G.

întrucât cele mai recente date publicate de Agenția Europeană de Mediu confirmă tendințele generale descrise mai sus pentru fiecare obiectiv tematic, dar, de asemenea, raportează o încetinire a progreselor în anumite domenii; întrucât, în anumite cazuri, cum ar fi emisiile de gaze cu efect de seră și eficiența energetică, perspectivele de atingere a obiectivelor secundare rămân neschimbate de aceste noi tendințe;

| H. | întrucât încă nu este clar dacă obiectivul privind emisiile de amoniac va fi îndeplinit și este puțin probabil ca obiectivul privind acapararea terenurilor să fie îndeplinit; |
| --- | --- |

H.

întrucât încă nu este clar dacă obiectivul privind emisiile de amoniac va fi îndeplinit și este puțin probabil ca obiectivul privind acapararea terenurilor să fie îndeplinit;

| I. | întrucât există incertitudini considerabile în ceea ce privește punerea în aplicare din cauza lipsei de indicatori și a limitărilor indicatorilor existenți; întrucât cunoștințele lacunare fac situația să stagneze pe trei niveluri: înțelegerea riscurilor, elaborarea unor politici adecvate pentru gestionarea și reducerea riscurilor și monitorizarea eficacității politicilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât există incertitudini considerabile în ceea ce privește punerea în aplicare din cauza lipsei de indicatori și a limitărilor indicatorilor existenți; întrucât cunoștințele lacunare fac situația să stagneze pe trei niveluri: înțelegerea riscurilor, elaborarea unor politici adecvate pentru gestionarea și reducerea riscurilor și monitorizarea eficacității politicilor;

| J. | întrucât deseori există cunoștințe, dar ele nu sunt utilizate în procesul de elaborare a politicilor sau nu se transferă către părțile responsabile de punerea în aplicare; întrucât această problemă este cauzată deseori de lipsa voinței politice și de interese concurente care nu sunt percepute ca fiind în concordanță cu PAM sau cu obiectivele politicii de mediu, în general; întrucât creșterea economică continuă depinde, de asemenea, de un mediu curat; |
| --- | --- |

J.

întrucât deseori există cunoștințe, dar ele nu sunt utilizate în procesul de elaborare a politicilor sau nu se transferă către părțile responsabile de punerea în aplicare; întrucât această problemă este cauzată deseori de lipsa voinței politice și de interese concurente care nu sunt percepute ca fiind în concordanță cu PAM sau cu obiectivele politicii de mediu, în general; întrucât creșterea economică continuă depinde, de asemenea, de un mediu curat;

| K. | întrucât trebuie să se îmbunătățească sinergia între instrumentele de politică ale Uniunii la nivel înalt și PAM pentru realizarea obiectivelor programului; |
| --- | --- |

K.

întrucât trebuie să se îmbunătățească sinergia între instrumentele de politică ale Uniunii la nivel înalt și PAM pentru realizarea obiectivelor programului;

| L. | întrucât, la anumite niveluri, nu există fonduri suficiente pentru punerea corectă în aplicare a PAM 7; întrucât, uneori, finanțarea la nivelul UE nu a reușit să genereze rezultatele scontate și, în mai multe cazuri, acest lucru a avut la bază administrarea defectuoasă a fondurilor, nu lipsa acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la anumite niveluri, nu există fonduri suficiente pentru punerea corectă în aplicare a PAM 7; întrucât, uneori, finanțarea la nivelul UE nu a reușit să genereze rezultatele scontate și, în mai multe cazuri, acest lucru a avut la bază administrarea defectuoasă a fondurilor, nu lipsa acestora;

| M. | întrucât domeniul de aplicare a PAM 7 este relevant pentru nevoile actuale în domeniul politicii de mediu, deși multe dintre părțile interesate recomandă adăugarea unor noi obiective secundare pentru a crește relevanța programului în viitor; |
| --- | --- |

M.

întrucât domeniul de aplicare a PAM 7 este relevant pentru nevoile actuale în domeniul politicii de mediu, deși multe dintre părțile interesate recomandă adăugarea unor noi obiective secundare pentru a crește relevanța programului în viitor;

| N. | întrucât, de asemenea, părțile interesate își exprimă preferința pentru un PAM mai puțin complex și mai orientat; |
| --- | --- |

N.

întrucât, de asemenea, părțile interesate își exprimă preferința pentru un PAM mai puțin complex și mai orientat;

| O. | întrucât există un sprijin general pentru un al 8-lea PAM, |
| --- | --- |

O.

întrucât există un sprijin general pentru un al 8-lea PAM,

Principalele concluzii

| 1. | consideră că PAM 7 are valoare adăugată și o influență pozitivă asupra politicilor de mediu la nivelul UE și al statelor membre, aducând beneficii pentru cetățeni, natură și actorii economici; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiterează faptul că PAM 7 are o viziune clară pe termen lung pentru 2050, pentru a asigura un mediu stabil pentru investițiile durabile și creșterea economică, în limitele ecologice ale planetei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută tendințele anterioare pozitive în ceea ce privește numeroase obiective secundare ale PAM 7 și perspectivele încurajatoare în legătură cu unele dintre obiectivele pentru 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cu toate acestea, subliniază că încă mai există loc de mai bine și solicită Comisiei și autorităților competente din statele membre să dea dovadă de mai multă voință politică, la cel mai înalt nivel, pentru punerea în aplicare a PAM 7; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că cel mai probabil obiectivul prioritar de a proteja, conserva și consolida capitalul natural al Uniunii nu va fi îndeplinit; mai mult, constată cu îngrijorare că obiectivele Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 și ale Convenției privind diversitatea biologică nu vor fi îndeplinite fără eforturi suplimentare, substanțiale și imediate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că s-au înregistrat unele progrese în anumite domenii pentru obiectivul prioritar 2, în special în ceea ce privește obiectivele privind clima și energia, cu toate acestea, remarcă că trebuie depuse mai multe eforturi pe partea de eficiență a resurselor; reiterează potențialul Directivei privind proiectarea ecologică (8) și al Regulamentului privind eticheta ecologică (9) de a îmbunătăți performanța de mediu și utilizarea eficientă a resurselor aferente produselor pe parcursul întregului lor ciclu lor de viață, abordând, printre altele, durabilitatea, reparabilitatea, potențialul de reutilizare și reciclare, conținutul reciclat și durata de viață ale produselor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă faptul că obiectivul secundar privind obținerea unei bune stări calitative a corpurilor de apă de suprafață nu va fi atins până în 2020 din cauza presiunii exercitate de poluare, de intervențiile asupra morfologiei cursurilor de apă și de supraexploatarea din cauza devierilor importante în scop hidroelectric; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că obiectivele PAM 7 sunt obiective minime și că sunt necesare eforturi suplimentare considerabile în vederea atingerii obiectivelor stabilite prin Acordul de la Paris și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește faptul că UE și toate statele sale membre sunt semnatare ale Acordului de la Paris și, prin urmare, s-au angajat să îndeplinească obiectivele acestuia și au prevăzut o contribuție stabilită la nivel național, care presupune reducerea cu 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii în Uniune până în 2030; subliniază necesitatea integrării pe deplin a obiectivului pentru 2030 și a obiectivului pe termen lung privind un nivel net de emisii egal cu zero în toate politicile și programele de finanțare ale Uniunii; solicită Comisiei să evalueze constant obiectivele cadrului privind clima și energia, în contextul dialogului de facilitare din 2018 și al evaluării la nivel global la fiecare cinci ani, precum și să pregătească o strategie pentru UE privind emisiile zero la jumătatea secolului, oferind o cale eficientă din punctul de vedere al costurilor către atingerea obiectivului privind un nivel net de emisii egal cu zero, adoptat în cadrul Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că există o mare incertitudine în ceea ce privește progresul către atingerea obiectivelor privind sănătatea și bunăstarea oamenilor; subliniază că lacunele în materie de cunoștințe și indicatorii limitați împiedică elaborarea și monitorizarea politicilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută inițiativele existente care contribuie la reducerea lacunelor în materie de cunoștințe, printre care: modelul „forță motrice - presiune - stare - expunere - efecte - acțiune”(DPSEEA) pentru înțelegerea factorilor determinanți care perturbă serviciile ecosistemice; modelul de „biomonitorizare umană”(HBM) pentru estimarea expunerii populațiilor umane la contaminanți și a posibilelor efecte ale acestora asupra sănătății; și „platforma de informații pentru monitorizarea chimică”(IPCheM); |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat de faptul că nu întotdeauna cunoștințele specializate și consensul științific sunt luate în considerare în mod adecvat în procesul de elaborare a politicilor și nu întotdeauna sunt transferate către părțile responsabile de punerea în aplicare; subliniază bioenergia, uleiul de palmier, produsele fitosanitare, perturbatorii endocrini, producția și consumul de alimente, OMG-urile, planificarea și proiectarea urbană, poluarea atmosferică și fonică și deșeurile alimentare urbane ca exemple de domenii în care dovezile științifice privind riscurile pentru sănătatea umană și mediu au fost puse pe planul doi în dezbaterile publice și politice; consideră că cunoștințele științifice generale, precum și aderarea la principiul precauției în absența unor date științifice suficiente, ar trebui să ghideze procesul de luare a unor decizii politice responsabile; reamintește importanța consultanței științifice din partea agențiilor Uniunii Europene în acest context; subliniază că printre alte principii călăuzitoare în legislația și politica UE în domeniul mediului se numără principiul „poluatorul plătește”, măsurile de prevenire, principiul precauției și tratarea la sursă a daunelor aduse mediului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă nerespectarea de către Comisie a termenelor limită stabilite prin lege pentru elaborarea unor criterii armonizate bazate pe riscuri pentru identificarea perturbatorilor endocrini și revizuirea Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 (10) („Regulamentul privind produsele cosmetice”) cu privire la perturbatorii endocrini; solicită Comisiei să revizuiască imediat Regulamentul privind produsele cosmetice în ceea ce privește perturbatorii endocrini, fără întârzieri suplimentare; regretă că neînregistrarea unor progrese suficiente în privința perturbatorilor endocrini îi pune pe cetățeni în fața unor riscuri de sănătate și împiedică realizarea obiectivului prioritar nr. 3 din cel de Al 7-lea PAM; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă lipsa progreselor în dezvoltarea unei strategii a Uniunii pentru un mediu netoxic, promovarea ciclurilor de materiale netoxice și reducerea expunerii la substanțe periculoase, inclusiv la substanțele chimice din produse; subliniază că este nevoie de mai multe eforturi pentru ca, până în 2020, toate substanțele relevante care stârnesc motive de îngrijorare deosebită, inclusiv substanțele cu proprietăți de perturbare a sistemului endocrin, să fie incluse pe lista REACH a substanțelor candidate, așa cum se prevede în cel de Al 7-lea PAM; invită Comisia și statele membre să aibă grijă să ia în calcul cu adevărat efectele combinate ale produselor chimice în întreaga legislație în materie a Uniunii cât mai curând posibil, cu un accent deosebit pe riscurile pentru copii generate de expunerea la substanțe periculoase; salută strategia Comisiei în domeniul maselor plastice și solicită implementarea promptă a acesteia; reiterează, în acest context, că promovarea ciclurilor de materiale netoxice este esențială pentru dezvoltarea sănătoasă a unei piețe funcționale a materiilor prime secundare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că lipsa integrării preocupărilor legate de mediu în alte domenii de politică este una dintre cauzele profunde ale lacunelor în punerea în aplicare a politicii și legislației din domeniul mediului; consideră că sinergiile între alte instrumente de politică ale UE la nivel înalt (cum ar fi politica agricolă comună (PAC), politica comună în domeniul pescuitului (PCP), fondurile structurale și politica de coeziune) și o mai bună coerență între prioritățile politice la nivel înalt rămâne fundamentală pentru atingerea obiectivelor PAM 7; solicită Comisiei și Consiliului, în toate configurațiile lor, să îmbunătățească coordonarea politicilor și integrarea obiectivelor PAM 7; subliniază, de asemenea, necesitatea de a integra toate aspectele nerezolvate ale PAM 7 în instrumente la nivel înalt, inclusiv semestrul european; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază faptul că eventuala creare de noi mecanisme financiare pentru conservarea biodiversității în vederea realizării obiectivelor pentru 2020 este limitată din cauza fazei în care se află cadrul financiar multianual (CFM) actual; în acest sens, solicită utilizarea la maximum a mijloacelor din actualul CFM, inclusiv a programului LIFE, a PAC și a fondurilor structurale, și solicită să se includă noi mecanisme financiare pentru conservarea biodiversității în următorul CFM; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută îmbunătățirile aduse politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și politicii de coeziune, a căror coerență cu PAM 7 a crescut; regretă, cu toate acestea, că, în ciuda îmbunătățirii cadrului de reglementare, PCP continuă să fie pusă în aplicare în mod deficitar; reamintește importanța unor stocuri de pește sănătoase; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recunoaște că deși a integrat treptat preocupări de mediu, PAC pune încă probleme pentru atingerea obiectivelor PAM, în special în ceea ce privește producția cu un consum intensiv de resurse și biodiversitatea; reamintește că PAC are sarcina dificilă de a preveni degradarea solului provocată de practicile agricole inadecvate (precum biocombustibilii nesustenabili), intensificarea nesustenabilă a agriculturii și abandonarea terenurilor oferind, în același timp, o calitate superioară și cantități mai mari de materii prime alimentare și agricole pentru populația mondială în continuă creștere; subliniază că inițiativele suplimentare și sprijinul pentru metode agricole durabile din punct de vedere ecologic, inclusiv rotația culturilor și plantele fixatoare de azot, sunt esențiale și trebuie să ia în considerare agricultura și fermierii, ca parte a soluției; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că protejarea și întărirea securității alimentare pe termen lung prin prevenirea daunelor asupra mediului și trecerea la un sistem alimentar sustenabil care să le ofere consumatorilor alimente la prețuri rezonabile ar trebui să reprezinte priorități esențiale ale reformei PAC; subliniază că aceste obiective pot fi realizate numai prin gestionarea durabilă a resurselor naturale și intervenții politice care să asigure protecția ecosistemelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că, în contextul schimbărilor climatice și al creșterii populației mondiale, cererea tot mai mare de alimente bogate în proteine animale exercită presiuni de mediu semnificative asupra terenurilor agricole și a ecosistemelor din ce în ce mai fragile; subliniază totodată că există o legătură din ce în ce mai pronunțată între alimentația excesiv de bogată în grăsimi animale și povara bolilor netransmisibile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește angajamentul asumat în 2016 de Comisie de a integra ODD-urile în politicile și inițiativele UE; recunoaște că acest angajament nu conține o strategie clară și propuneri concrete pentru niște structuri instituționale și un cadru de guvernanță care să asigure integrarea ODD-urilor în politicile și propunerile legislative ale UE, precum și în etapele de punere în aplicare și asigurare a respectării acestora; consideră că este important ca UE să se angajeze întru totul, ca un adevărat deschizător de drumuri, să atingă obiectivele Agendei 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă; mai subliniază că PAM 7 este un instrument cheie pentru implementarea ODD-urilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă calitatea superioară a apei potabile în UE; speră ca revizuirea Directivei 98/83/CE (11) („Directiva privind apa potabilă”) să-i aducă acestui cadru juridic actualizările necesare; încurajează Comisia și statele membre ca, în cadrul PAM, să integreze mai bine obiectivele Uniunii în domeniul apei în alte politici sectoriale sub egida PAM, mai ales PAC; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apreciază progresele înregistrate de unele proiecte finanțate de UE, dar regretă pierderea unor oportunități de a obține rezultate mai bune, fapt evidențiat de Curtea de Conturi Europeană (CCE); subliniază că CFM post-2020 trebuie reorientat spre dezvoltarea durabilă și integrarea politicii de mediu în toate mecanismele de finanțare și liniile bugetare; subliniază necesitatea de a intensifica investițiile ecologice, inovarea și creșterea durabilă prin utilizarea de noi instrumente de finanțare, atât publice, cât și private și abordări diferite față de actuala politică de investiții, cum ar fi eliminarea treptată a subvențiilor dăunătoare mediului pentru a înfăptui viziunea pe termen lung a PAM 7; consideră că tuturor fondurilor structurale și de investiții ale UE ar trebui să li se aplice criterii de sustenabilitate și obiective de performanță clar definite; pledează pentru o utilizare mai eficientă și mai țintită a actualului CFM și a fondurilor din cadrul politicii de coeziune și de dezvoltare regională și pentru tratarea în regim de urgență a problemelor semnalate de CCE menționate mai sus; invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare și, eventual, să mărească resursele bugetare ale UE alocate pentru acțiunile legate de mediu și de schimbările climatice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă persistența unor carențe grave în colectarea și tratarea apelor urbane reziduale în diferite regiuni ale Europei; subliniază potențialul tratării și reutilizării apelor uzate pentru a ușura situațiile de stres hidric, a reduce captările directe de apă, a produce biogaz și a garanta o mai bună gestionare a resurselor de apă, în special prin irigare pentru agricultură; așteaptă cu interes propunerea legislativă privind reutilizarea apelor uzate, care va fi prezentată de Comisie la începutul anului 2018; |
| --- | --- |

24.

| 25. | semnalează că, deși cele mai mari amenințări ecologice la adresa sănătății se observă cel mai clar în zonele urbane, ele afectează și zonele periferice și aglomerările suburbane și că până în 2020 se estimează că 80% din populație va trăi în zone urbane și suburbane; subliniază faptul că emisiile de poluanți atmosferici, combinate cu planificarea și infrastructura inadecvate, pot avea consecințe dramatice economice, sociale, ecologice și de sănătate publică; constată că poluarea atmosferică provoacă deja peste 400 000 de decese premature în UE (12) și că costurile sanitare externe se situează între 330 și 940 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că în UE cel puțin 10 000 de decese premature sunt cauzate de boli legate de zgomot și că în 2012 aproape o pătrime din populația Uniunii a fost expusă la niveluri de zgomot peste limitele admise; invită statele membre să abordeze cu prioritate monitorizarea nivelurilor de zgomot, în concordanță cu Directiva 2002/49/CE (13), pentru a asigura respectarea valorilor limită aplicabile pentru spații închise și deschise; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atestă progresele înregistrate în reducerea anumitor poluanți atmosferici, în special în zonele urbane, dar regretă problemele persistente de calitate a aerului, la care contribuie în mod semnificativ emisiile din transportul rutier și agricultură; ia act de pachetul privind „mobilitate curată”, prezentat de Comisie în noiembrie 2017, și de Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii reduse, prezentată în 2016, care deschid calea către o mobilitate cu emisii reduse pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută progresele realizate în ceea ce privește pachetul legislativ privind economia circulară; îndeamnă toate părțile să depună eforturi pentru a ajunge la un acord cu obiective ambițioase; |
| --- | --- |

28.

Recomandări

| 29. | invită statele membre să își evalueze progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor PAM 7 și să își reorienteze acțiunile, dacă este cazul; îndeamnă statele membre să pună la dispoziția publicului rezultatele obținute; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să se asigure că orice propuneri legislative noi pun pe deplin în aplicare obiectivele și măsurile din cadrul PAM7; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să asigure participarea activă a organizațiilor societății civile la evaluarea privind punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită instituțiilor și agențiilor competente ale UE să acorde prioritate cercetării și să completeze lacunele în materie de cunoștințe în următoarele domenii: pragurile de mediu (punctele critice), paradigma economiei circulare, efectele combinate ale substanțelor chimice, nanomaterialele, metodele de identificare a pericolelor, impactul microplasticului, interacțiunea dintre riscurile sistemice și alți factori determinanți ai sănătății, solul și utilizarea terenurilor și speciile alogene invazive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu (EIR) ca pe un instrument pozitiv pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a legislației și politicii UE în domeniul mediului, care poate contribui la monitorizarea implementării PAM 7, cum a subliniat deja în Rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la revizuirea legislației privind protecția mediului; consideră că în EIR ar trebui să se implice total toate părțile interesate relevante, inclusiv societatea civilă, și că EIR trebuie să acopere întregul domeniu al obiectivelor tematice prioritare ale PAM; |
| --- | --- |

33.

| 34. | cere UE și statelor membre să renunțe rapid și definitiv la subvențiile dăunătoare mediului; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită Comisiei și statelor membre să își intensifice și să își coordoneze eforturile pentru promovarea elaborării și validării unor metode alternative la testarea pe animale, astfel încât acestea să contribuie la realizarea obiectivului prioritar nr. 5 al PAM 7; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă Comisia și statele membre să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți bazele cognitive și științifice ale politicilor de mediu ale UE prin creșterea accesibilității datelor pentru cetățeni și promovând implicarea publică în cercetarea științifică; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită instituțiilor UE, precum și guvernelor naționale și regionale, acolo unde este cazul, să utilizeze pe deplin cunoștințele de specialitate disponibile cu privire la riscurile la adresa mediului și a sănătății umane atunci când formulează și monitorizează politicile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se pronunță în favoarea unui sistem mai bun de autorizare a pesticidelor în UE, bazat pe studii științifice evaluate inter pares și pe transparență totală în legătură cu nivelul de expunere pentru oameni și mediu și riscurile de sănătate; pledează pentru standarde mai riguroase de monitorizare a pesticidelor și a obiectivelor de reducere a utilizării lor; ia la cunoștință Comunicarea Comisiei din 12 decembrie 2017 privind inițiativa cetățenească europeană „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și a mediului împotriva pesticidelor toxice”(C(2017)8414); |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită să se pună la dispoziție suficiente resurse materiale și umane, astfel încât agențiile UE să își poată realiza misiunile și să furnizeze cele mai bune date, analize și dovezi științifice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să fac tot posibilul pentru a identifica până în 2020 acțiunile pe termen lung necesare în vederea atingerii obiectivului unui mediu netoxic; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită agențiilor relevante ale UE și Comisieisă crească numărul indicatorilor utilizați pentru monitorizarea progreselor și să îmbunătățească totodată calitatea acestora; invită Comisia și statele membre să coopereze în ceea ce privește producerea și colectarea de noi date pentru a crea noi indicatori și pentru a-i îmbunătăți pe cei existenți; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită ca punerea în aplicare să figureze ca punct recurent printre prioritățile și programele trioului de președinții, să fie discutată în cadrul Consiliului Mediu cel puțin o dată pe an, eventual prin intermediul unei reuniuni a Consiliului destinate punerii în aplicare, și să fie completată de un alt forum în care să fie implicate și Parlamentul European și Comitetul Regiunilor; solicită organizarea unor reuniuni comune ale Consiliului pentru a aborda punerea în aplicare a aspectelor intersectoriale orizontale, provocările comune și chestiunile emergente cu posibile repercusiuni transfrontaliere; |
| --- | --- |

42.

| 43. | cere să se accelereze fără întârziere implementarea deplină a Strategiei UE în domeniul biodiversității; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită ca proiectele de infrastructură, în special cele legate de TEN-T, să ia în considerare pe deplin impactul asupra mediului la nivel regional și de proiect; ia act de faptul că, de asemenea, este relevantă coerența între diferitele politici de mediu; subliniază importanța luării în considerare a mediului și a biodiversității în proiectele de infrastructură pentru producția hidroenergiei și a energiei marine din surse regenerabile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru a proteja integritatea și utilizarea rezervelor de apă dulce având în vedere incertitudinea în ce privește posibilitatea de a realiza obiectivul secundar inclus, în acest sens, în PAM 7; invită statele membre să remedieze în mod prioritar starea dezastruoasă a apelor de suprafață deoarece este puțin probabil ca obiectivele în acest domeniu să fie atinse până în 2020; invită autoritățile competente din statele membre să abordeze presiunile la care sunt supuse corpurile de apă, eliminând de la origine sursele de poluare a apelor, stabilind zonele interzise pentru devieri legate de hidroenergie și asigurând menținerea fluxurilor ecologice de-a lungul râurilor; invită Comisia să nu întârzie cu evaluarea respectării celui de-al doilea ciclu al planurilor privind gestionarea bazinelor hidrografice adoptate de statele membre în temeiul Directivei-cadru privind apa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă la continuarea reformei PAC pentru a alinia producția sustenabilă de alimente cu țintele politicii de mediu, inclusiv în domeniul biodiversității, garantând securitatea alimentară în prezent și în viitor; subliniază necesitatea unei politici agricole inteligente, angajată ferm să furnizeze bunuri publice și servicii ecosistemice legate de sol, apă, biodiversitate, calitatea aerului, acțiunile climatice și realizarea de amenajări peisagistice; pledează pentru o politică integrată cu o abordare mai orientată, mai ambițioasă și cu toate acestea flexibilă, în care sprijinul pentru sectorul agricol să fie cuplat atât cu securitatea alimentară, cât și cu rezultate concrete în protecția mediului; invită statele membre să recunoască agrosilvicultura ca zonă de interes ecologic în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 (14); invită Comisia să se asigure că practicile agricole ecologice beneficiază de sprijin corespunzător în cadrul oricărei revizuiri viitoare a PAC; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre și Comisia să intensifice adoptarea de soluții la provocările legate de mediu, în special în cazul în care există soluții tehnice, dar care nu sunt încă utilizate în totalitate, cum ar fi reducerea amoniacului în agricultură; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să îmbunătățească în mod semnificativ volumul, utilizarea și gestionarea fondurilor UE pentru îndeplinirea obiectivelor PAM; solicită o mai bună monitorizare, transparență și responsabilitate; solicită integrarea aspectelor legate de climă și a altor probleme de mediu în bugetul UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită Comisiei să elaboreze, fără întârziere, o strategie-cadru cuprinzătoare și globală privind punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă în UE, care să abordeze toate domeniile de politici și să includă un mecanism de revizuire pentru a evalua progresele înregistrare în punerea în aplicare; solicită Comisiei să stabilească o verificare a ODD-urilor în cadrul tuturor noilor politici și acte legislative și să asigure o coerență deplină a politicilor în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să garanteze aplicarea legislației UE în vigoare și să asigure respectarea deplină de către statele membre a obiectivelor PAM 7 prin utilizarea tuturor instrumentelor de care dispune, de exemplu prin procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută rapoartele speciale existente și auditurile performanței realizate de CCE și invită CCE să analizeze și alte domenii relevante pentru PAM care nu au fost incluse în programul de lucru până în prezent; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și autorităților competente din statele membre să ofere îndrumări adecvate, astfel încât fondurile UE să fie mai accesibile, inclusiv pentru proiectele locale, mai ales în ceea ce privește infrastructura verde, biodiversitatea, precum și Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre să asigure punerea în aplicare pe deplin a legislației privind calitatea aerului; invită autoritățile regionale să furnizeze un cadru de sprijin, în special în ceea ce privește planificarea urbană și elaborarea politicilor la nivel local, pentru a îmbunătăți statisticile medicale în toate zonele, în special în zonele cel mai grav afectate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită autorităților naționale și regionale competente să adopte planuri care să conțină măsuri credibile pentru a pune capăt problemei depășirii valorilor limită anuale și zilnice prevăzute de legislația UE cu privire la particulele fine și ultrafine în suspensie în aglomerările unde calitatea aerului este slabă; subliniază că acest lucru este esențial pentru a realiza obiectivele prioritare nr. 2, 3 și 8 ale PAM 7; |
| --- | --- |

54.

| 55. | propune următoarele măsuri pentru îmbunătățirea calității aerului în zonele urbane: stabilirea de zone cu un nivel scăzut de emisii; promovarea facilităților și a serviciilor de partajare și de utilizare în comun a autovehiculelor; eliminarea treptată a tratamentului fiscal preferențial pentru vehiculele extrem de poluante; introducerea „bugete de mobilitate”pentru angajați, ca alternativă la mașinile de serviciu; aplicarea de politici de parcare care să reducă volumul traficului în zonele aglomerate; îmbunătățirea infrastructurii pentru a încuraja mersul cu bicicleta, pentru a extinde conexiunile multimodale și pentru a îmbunătăți siguranța deplasării cu bicicleta; înființarea de zone pietonale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | cere să se facă o mai bună planificare și dezvoltare urbană la nivelurile de guvernanță corespunzătoare pentru a adapta infrastructura la vehiculele electrice și vehiculele curate, cât mai curând posibil, de exemplu prin instalarea infrastructurii de încărcare, și să facă lucruri benefice pentru mediu și sănătate, cum ar fi reducerea efectului de insulă de căldură și intensificarea activității fizice, de exemplu prin creșterea infrastructurii ecologice și recuperarea zonelor industriale abandonate sau degradate; recunoaște faptul că aceste măsuri vor îmbunătăți calitatea aerului, vor combate bolile și mortalitatea prematură provocate de poluare și vor permite realizarea de progrese către mobilitatea cu emisii zero; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia și statele membre să asigure o concurență intermodală echitabilă și o trecere la moduri de transport durabile; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia să prezinte până cel târziu în 2019 un program global de acțiune pentru mediu al Uniunii pentru perioada de după 2020, astfel cum se prevede la articolul 192 alineatul (3) din TFUE; subliniază importanța transparenței și a responsabilității democratice în ceea ce privește monitorizarea politicii UE; prin urmare, subliniază că următorul PAM trebuie să includă jaloane de etapă măsurabile, bazate pe rezultate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia să dedice un domeniu prioritar al următorului mandat legislativ dezvoltării durabile, protecției mediului și climei în general, precum și obiectivelor celui de-al 7-lea PAM și celui de-al 8-lea PAM; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi Europene, Agenției Europene de Mediu și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0450.

(3)  JO C 265, 11.8.2017, p. 65.

(4)  JO C 35, 31.1.2018, p. 2.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0441.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0100.

(7)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 115.

(8)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(9)  Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (JO L 27, 30.1.2010, p. 1)

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (JO L 342, 22.12.2009, p. 59).

(11)  Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

(12)  Raportul AEM nr. 13/2017 din 11 octombrie 2017 privind „calitatea apei în Europa în 2017”.

(13)  Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental (JO L 189, 18.7.2002, p. 12).

(14)  Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 608).

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/19

---

P8_TA(2018)0101

Egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (2017/2210(INI))

(2019/C 390/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 11 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (2),

| — | având în vedere propunerea Comisiei Europene din 26 aprilie 2017 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei Europene din 26 aprilie 2017 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (COM(2017)0253),

| — | având în vedere propunerea Comisiei privind cel de-al treilea program de acțiune comunitar pe termen mediu privind șansele egale pentru femei și bărbați (1991-1995) (COM(19990)0449), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei privind cel de-al treilea program de acțiune comunitar pe termen mediu privind șansele egale pentru femei și bărbați (1991-1995) (COM(19990)0449),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, care s-au reunit în Consiliu la 5 octombrie 1995, referitoare la imaginea femeilor și bărbaților reprezentați în publicitate și în mass-media (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, care s-au reunit în Consiliu la 5 octombrie 1995, referitoare la imaginea femeilor și bărbaților reprezentați în publicitate și în mass-media (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2000 intitulată „Spre o strategie-cadru comunitară privind egalitatea între sexe (2001-2005)” (COM(2000)0335), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2000 intitulată „Spre o strategie-cadru comunitară privind egalitatea între sexe (2001-2005)” (COM(2000)0335),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 iunie 2008 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen din societate, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 iunie 2008 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen din societate,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 24 iunie 2013 referitoare la promovarea rolului femeilor ca factori de decizie în mass-media, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 24 iunie 2013 referitoare la promovarea rolului femeilor ca factori de decizie în mass-media,

| — | având în vedere Pactul European pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul European pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011,

| — | având în vedere Foaia de parcurs pentru egalitatea dintre femei și bărbați 2006-2010 (COM(2006)0092), din 1 martie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs pentru egalitatea dintre femei și bărbați 2006-2010 (COM(2006)0092), din 1 martie 2006,

| — | având în vedere Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (COM(2010)0491), din 21 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (COM(2010)0491), din 21 septembrie 2010,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 iulie 1997 referitoare la discriminarea din publicitate împotriva femeilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 iulie 1997 referitoare la discriminarea din publicitate împotriva femeilor (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 referitoare la impactul marketingului și al publicității asupra egalității dintre femei și bărbați (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 referitoare la impactul marketingului și al publicității asupra egalității dintre femei și bărbați (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la condițiile de muncă și locurile de muncă cu contracte precare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la condițiile de muncă și locurile de muncă cu contracte precare (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 privind combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 privind combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (13),

| — | având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 10 iulie 2013 referitoare la egalitatea de gen și mass-media, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 10 iulie 2013 referitoare la egalitatea de gen și mass-media,

| — | având în vedere Recomandarea nr. 1555 din 24 aprilie 2002 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind imaginea femeilor în mass-media, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. 1555 din 24 aprilie 2002 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind imaginea femeilor în mass-media,

| — | având în vedere Recomandarea nr. 1799 din 26 iunie 2007 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind imaginea femeilor în publicitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. 1799 din 26 iunie 2007 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind imaginea femeilor în publicitate,

| — | având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre la 27 septembrie 2017 privind egalitatea de gen în sectorul audiovizual, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre la 27 septembrie 2017 privind egalitatea de gen în sectorul audiovizual,

| — | având în vedere studiul din 2013 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) intitulat „Revizuirea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE: femeile și mass-media - promovarea egalității de gen în procesul decizional din organizațiile mass-media”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2013 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) intitulat „Revizuirea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE: femeile și mass-media - promovarea egalității de gen în procesul decizional din organizațiile mass-media”,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing și anexele la aceasta, adoptate în cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile din septembrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing și anexele la aceasta, adoptate în cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile din septembrie 1995,

| — | având în vedere raportul Consiliului Europei din 2013 intitulat „Mass-media și imaginea femeilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului Europei din 2013 intitulat „Mass-media și imaginea femeilor”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0031/2018),

| A. | întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene, astfel cum este consacrat în tratate, în special la articolul 8 din TFUE, care prevede că Uniunea, în toate acțiunile sale, are drept obiectiv eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei; întrucât politicile UE de promovare a egalității de gen au contribuit la îmbunătățirea vieții multor cetățeni europeni; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene, astfel cum este consacrat în tratate, în special la articolul 8 din TFUE, care prevede că Uniunea, în toate acțiunile sale, are drept obiectiv eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei; întrucât politicile UE de promovare a egalității de gen au contribuit la îmbunătățirea vieții multor cetățeni europeni;

| B. | întrucât mass-media acționează ca o a patra putere, are capacitatea de a influența și, în cele din urmă, de a modela opinia publică; întrucât mass-media este unul dintre pilonii societăților democratice și, în această calitate, are datoria de a asigura libertatea de informare, diversitatea opiniilor și pluralismul mediatic, de a promova respectarea demnității umane și de a combate toate formele de discriminare și inegalitate, portretizând, printre altele, modele sociale diversificate; întrucât, prin urmare, organizațiile media trebuie să fie sensibilizate; |
| --- | --- |

B.

întrucât mass-media acționează ca o a patra putere, are capacitatea de a influența și, în cele din urmă, de a modela opinia publică; întrucât mass-media este unul dintre pilonii societăților democratice și, în această calitate, are datoria de a asigura libertatea de informare, diversitatea opiniilor și pluralismul mediatic, de a promova respectarea demnității umane și de a combate toate formele de discriminare și inegalitate, portretizând, printre altele, modele sociale diversificate; întrucât, prin urmare, organizațiile media trebuie să fie sensibilizate;

| C. | întrucât cea de a patra Conferință Mondială privind Femeile organizată la Beijing în 1995 a recunoscut importanța relației dintre femei și mass-media pentru realizarea egalității de gen și a inclus două obiective strategice în Platforma de acțiune de la Beijing:






  (a) | creșterea participării și accesului femeilor la exprimare și la procesul decizional în cadrul și prin intermediul mass-mediei și al noilor tehnologii de comunicare; |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât cea de a patra Conferință Mondială privind Femeile organizată la Beijing în 1995 a recunoscut importanța relației dintre femei și mass-media pentru realizarea egalității de gen și a inclus două obiective strategice în Platforma de acțiune de la Beijing:

(a)

creșterea participării și accesului femeilor la exprimare și la procesul decizional în cadrul și prin intermediul mass-mediei și al noilor tehnologii de comunicare;

| (b) | promovarea unei reprezentări echilibrate și lipsite de stereotipuri a femeilor în mass-media; |
| --- | --- |

(b)

promovarea unei reprezentări echilibrate și lipsite de stereotipuri a femeilor în mass-media;

| D. | întrucât portretizarea femeilor și bărbaților în mass-media poate conferi o reprezentare inegală în diferite contexte, inclusiv politice, economice, sociale, academice, religioase, culturale și sportive, bărbații apărând de obicei în roluri sociale active, iar femeile limitându-se la roluri mai pasive; întrucât, dintre toate stereotipurile care afectează imaginea femeilor și bărbaților, cel mai bun exemplu este sexualizarea corpului feminin, care se poate observa cel mai clar în presa tabloidă și în publicitate; întrucât erotizarea violenței și reducerea femeilor la rolul de obiecte sexuale în mass-media au un efect negativ asupra luptei pentru eradicarea violenței împotriva femeilor; întrucât stereotipurile de gen sunt adeseori combinate cu alte stereotipuri care implică discriminare din orice motive; |
| --- | --- |

D.

întrucât portretizarea femeilor și bărbaților în mass-media poate conferi o reprezentare inegală în diferite contexte, inclusiv politice, economice, sociale, academice, religioase, culturale și sportive, bărbații apărând de obicei în roluri sociale active, iar femeile limitându-se la roluri mai pasive; întrucât, dintre toate stereotipurile care afectează imaginea femeilor și bărbaților, cel mai bun exemplu este sexualizarea corpului feminin, care se poate observa cel mai clar în presa tabloidă și în publicitate; întrucât erotizarea violenței și reducerea femeilor la rolul de obiecte sexuale în mass-media au un efect negativ asupra luptei pentru eradicarea violenței împotriva femeilor; întrucât stereotipurile de gen sunt adeseori combinate cu alte stereotipuri care implică discriminare din orice motive;

| E. | întrucât mass-media are un impact semnificativ asupra rolurilor culturale de gen și asupra modului în care se formează și evoluează reprezentările sociale asociate cu femeile și bărbații și influențează publicul cu imagini corporale stereotipizate și cu idei despre masculinitate și feminitate ca, de exemplu, reprezentarea femeilor în publicitate și modul în care produsele care vizează potențialii clienți au tendința de a perpetua rolurile de gen tradiționale; întrucât în cazurile în care mass-media continuă să prezinte reprezentări stereotipizate ale femeilor și bărbaților, inclusiv ale persoanelor LGBTI, publicul adeseori consideră aceste reprezentări legitime, ceea ce face dificilă sau imposibilă punerea lor sub semnul întrebării; |
| --- | --- |

E.

întrucât mass-media are un impact semnificativ asupra rolurilor culturale de gen și asupra modului în care se formează și evoluează reprezentările sociale asociate cu femeile și bărbații și influențează publicul cu imagini corporale stereotipizate și cu idei despre masculinitate și feminitate ca, de exemplu, reprezentarea femeilor în publicitate și modul în care produsele care vizează potențialii clienți au tendința de a perpetua rolurile de gen tradiționale; întrucât în cazurile în care mass-media continuă să prezinte reprezentări stereotipizate ale femeilor și bărbaților, inclusiv ale persoanelor LGBTI, publicul adeseori consideră aceste reprezentări legitime, ceea ce face dificilă sau imposibilă punerea lor sub semnul întrebării;

| F. | întrucât în societățile moderne industria publicității joacă un rol important în peisajul mediatic, deoarece comunică prin imagini și idei care fac apel la emoțiile noastre și, prin urmare, ne pot defini valorile, atitudinile și percepțiile asupra lumii; întrucât, prin transmiterea unei imagini distorsionate asupra genului, publicitatea poate recurge la sexism și poate repeta practici discriminatorii; întrucât o reclamă poate fi considerată discriminatorie sau sexistă dacă unul dintre genuri este reprezentat într-un mod degradant și insultător sau ca fiind mai puțin capabil, mai puțin inteligent sau inferior; |
| --- | --- |

F.

întrucât în societățile moderne industria publicității joacă un rol important în peisajul mediatic, deoarece comunică prin imagini și idei care fac apel la emoțiile noastre și, prin urmare, ne pot defini valorile, atitudinile și percepțiile asupra lumii; întrucât, prin transmiterea unei imagini distorsionate asupra genului, publicitatea poate recurge la sexism și poate repeta practici discriminatorii; întrucât o reclamă poate fi considerată discriminatorie sau sexistă dacă unul dintre genuri este reprezentat într-un mod degradant și insultător sau ca fiind mai puțin capabil, mai puțin inteligent sau inferior;

| G. | întrucât noile tehnologii transformă modelele de afaceri tradiționale din mass-media; întrucât sectorul audiovizual este o industrie extrem de importantă, cu valoare economică, în care sunt angajate direct peste un milion de persoane în UE; întrucât, pentru a face față noilor sisteme de comunicare online și multimedia, trebuie să se realizeze ajustările necesare ale monitorizărilor acordurilor realizate la nivel național, precum și ale mecanismelor de autoreglementare, fără a aduce atingere rezultatelor negocierilor privind Directiva serviciilor mass-media audiovizuale; |
| --- | --- |

G.

întrucât noile tehnologii transformă modelele de afaceri tradiționale din mass-media; întrucât sectorul audiovizual este o industrie extrem de importantă, cu valoare economică, în care sunt angajate direct peste un milion de persoane în UE; întrucât, pentru a face față noilor sisteme de comunicare online și multimedia, trebuie să se realizeze ajustările necesare ale monitorizărilor acordurilor realizate la nivel național, precum și ale mecanismelor de autoreglementare, fără a aduce atingere rezultatelor negocierilor privind Directiva serviciilor mass-media audiovizuale;

| H. | întrucât ar trebui luată în considerare în mod egal atât perspectiva femeilor, cât și cea a bărbaților, pentru a se obține o imagine completă și diversificată a tuturor fațetelor realității sociale; întrucât este important să nu se piardă din vedere potențialul și competențele femeilor atunci când se comunică informații, fapte și opinii cu privire la provocările cu care se confruntă femeile în sectorul mass-mediei, recunoscând, în același timp, că femeile nu pot fi tratate ca un grup omogen; |
| --- | --- |

H.

întrucât ar trebui luată în considerare în mod egal atât perspectiva femeilor, cât și cea a bărbaților, pentru a se obține o imagine completă și diversificată a tuturor fațetelor realității sociale; întrucât este important să nu se piardă din vedere potențialul și competențele femeilor atunci când se comunică informații, fapte și opinii cu privire la provocările cu care se confruntă femeile în sectorul mass-mediei, recunoscând, în același timp, că femeile nu pot fi tratate ca un grup omogen;

| I. | întrucât trebuie schimbată difuzarea continuă de imagini negative și degradante ale femeilor în comunicațiile mass-media (electronice, tipărite, video și audio); întrucât inegalitățile de gen sunt create și reproduse și prin limbajul și imaginile difuzate de mass-media; întrucât copiii se confruntă cu inegalitățile de gen la o vârstă fragedă prin modelele promovate de serialele de televiziune și de emisiuni, discuții, jocuri, jocuri video și reclame; întrucât rolurile de gen se formează cu precădere în timpul copilăriei și adolescenței și au un impact pentru tot restul vieții; întrucât educația și formarea profesioniștilor din mass-media sunt instrumente puternice pentru combaterea și eradicarea stereotipurilor de gen, sensibilizarea opiniei publice și promovarea egalității; |
| --- | --- |

I.

întrucât trebuie schimbată difuzarea continuă de imagini negative și degradante ale femeilor în comunicațiile mass-media (electronice, tipărite, video și audio); întrucât inegalitățile de gen sunt create și reproduse și prin limbajul și imaginile difuzate de mass-media; întrucât copiii se confruntă cu inegalitățile de gen la o vârstă fragedă prin modelele promovate de serialele de televiziune și de emisiuni, discuții, jocuri, jocuri video și reclame; întrucât rolurile de gen se formează cu precădere în timpul copilăriei și adolescenței și au un impact pentru tot restul vieții; întrucât educația și formarea profesioniștilor din mass-media sunt instrumente puternice pentru combaterea și eradicarea stereotipurilor de gen, sensibilizarea opiniei publice și promovarea egalității;

| J. | întrucât, în 2015, în UE-28, femeile reprezentau 68 % dintre absolvenții de studii de jurnalism și informare (14), în timp ce datele privind ocuparea forței de muncă în UE-28 pentru perioada 2008-2015 arătau că procentajul femeilor care lucrează în sectorul mass-mediei stagna în continuare, fiind, în medie, de circa 40 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în 2015, în UE-28, femeile reprezentau 68 % dintre absolvenții de studii de jurnalism și informare (14), în timp ce datele privind ocuparea forței de muncă în UE-28 pentru perioada 2008-2015 arătau că procentajul femeilor care lucrează în sectorul mass-mediei stagna în continuare, fiind, în medie, de circa 40 %;

| K. | întrucât, de asemenea, procentajul femeilor care ocupau posturi decizionale în sectorul mass-mediei în UE-28 în 2015 era în continuare sub media echilibrului de gen (40-60 %), situându-se la doar 32 %, în timp ce procentajul femeilor care ocupau postul de președinte al unui consiliu de administrație era de doar 22 % (15); |
| --- | --- |

K.

întrucât, de asemenea, procentajul femeilor care ocupau posturi decizionale în sectorul mass-mediei în UE-28 în 2015 era în continuare sub media echilibrului de gen (40-60 %), situându-se la doar 32 %, în timp ce procentajul femeilor care ocupau postul de președinte al unui consiliu de administrație era de doar 22 % (15);

| L. | întrucât diferențele de remunerare și de pensii între femei și bărbați reprezintă probleme persistente în UE, care se pot constata ușor în diverse sectoare economice, inclusiv în mass-media, unde diferența de remunerare este de 17 %; |
| --- | --- |

L.

întrucât diferențele de remunerare și de pensii între femei și bărbați reprezintă probleme persistente în UE, care se pot constata ușor în diverse sectoare economice, inclusiv în mass-media, unde diferența de remunerare este de 17 %;

| M. | întrucât femeile din mass-media se lovesc în continuare de un „plafon de sticlă” și s-ar putea să nu dispună de oportunități egale de promovare și avansare profesională, din cauza unei multitudini de factori, inclusiv a unei culturi organizaționale care este adesea refractară la echilibrul dintre viața profesională și cea privată, cu un mediu competitiv, marcat de stres, termene stricte și ore de lucru prelungite; întrucât femeile au mai puțină putere de decizie în privința stabilirii informațiilor de actualitate din cauză că sunt subreprezentate în pozițiile de conducere de nivel superior; |
| --- | --- |

M.

întrucât femeile din mass-media se lovesc în continuare de un „plafon de sticlă” și s-ar putea să nu dispună de oportunități egale de promovare și avansare profesională, din cauza unei multitudini de factori, inclusiv a unei culturi organizaționale care este adesea refractară la echilibrul dintre viața profesională și cea privată, cu un mediu competitiv, marcat de stres, termene stricte și ore de lucru prelungite; întrucât femeile au mai puțină putere de decizie în privința stabilirii informațiilor de actualitate din cauză că sunt subreprezentate în pozițiile de conducere de nivel superior;

| N. | întrucât organizațiile din mass-media din statele membre pot să își stabilească propriile politici de egalitate, ceea ce conduce la o gamă largă de practici în UE: de la cadre politice foarte cuprinzătoare, care acoperă conținutul prezentat în mass-media și care prevăd reprezentarea echilibrată a bărbaților și a femeilor în organismele decizionale, până la lipsa totală a unor astfel de politici; |
| --- | --- |

N.

întrucât organizațiile din mass-media din statele membre pot să își stabilească propriile politici de egalitate, ceea ce conduce la o gamă largă de practici în UE: de la cadre politice foarte cuprinzătoare, care acoperă conținutul prezentat în mass-media și care prevăd reprezentarea echilibrată a bărbaților și a femeilor în organismele decizionale, până la lipsa totală a unor astfel de politici;

| O. | întrucât cercetările au arătat că numai 4 % dintre știri combat imaginile stereotipe; întrucât femeile reprezintă numai 24 % dintre persoanele despre care auzim sau citim în presă (16); întrucât circa 37 % dintre subiectele din sursele de știri online și offline sunt relatate de către femei, situație care nu a dat semne de ameliorare în ultimii zece ani (17); întrucât, în cele mai multe cazuri, femeilor li se cere să prezinte opinii populare (41 %) sau experiențe personale (38 %) și sunt rareori citate ca experți (doar 17 % dintre relatări); întrucât cercetările au arătat, de asemenea, că mai puțin de unu din cinci experți sau comentatori sunt femei (18 %) (18); |
| --- | --- |

O.

întrucât cercetările au arătat că numai 4 % dintre știri combat imaginile stereotipe; întrucât femeile reprezintă numai 24 % dintre persoanele despre care auzim sau citim în presă (16); întrucât circa 37 % dintre subiectele din sursele de știri online și offline sunt relatate de către femei, situație care nu a dat semne de ameliorare în ultimii zece ani (17); întrucât, în cele mai multe cazuri, femeilor li se cere să prezinte opinii populare (41 %) sau experiențe personale (38 %) și sunt rareori citate ca experți (doar 17 % dintre relatări); întrucât cercetările au arătat, de asemenea, că mai puțin de unu din cinci experți sau comentatori sunt femei (18 %) (18);

| P. | întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în mass-media de știri și de informații și sunt și mai puțin vizibile în domeniile sportului, politicii, economiei și finanțelor, în pofida multitudinii de canale mass-media din toate statele membre; întrucât femeile din istorie nu sunt aproape deloc prezente în conținutul mediatic specific, de exemplu, în documentarele biografice; |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în mass-media de știri și de informații și sunt și mai puțin vizibile în domeniile sportului, politicii, economiei și finanțelor, în pofida multitudinii de canale mass-media din toate statele membre; întrucât femeile din istorie nu sunt aproape deloc prezente în conținutul mediatic specific, de exemplu, în documentarele biografice;

| Q. | întrucât participarea femeilor la un nivel egal cu bărbații la raportarea conținutului și ca surse de informații este esențială nu doar din motive de reprezentare, ci și din motive care țin de egalitatea de șanse și de recunoașterea deplină a expertizei și cunoștințelor lor; întrucât, în peisajul mediatic european, există obstacole în calea adoptării unei abordări responsabile a egalității de gen, din cauza constrângerilor financiare și a condițiilor de muncă, inclusiv insecuritatea locului de muncă și nivelurile de experiență profesională, combinate cu viteza în creștere cu care sunt prezentate informațiile și cu considerente de ordin comercial; |
| --- | --- |

Q.

întrucât participarea femeilor la un nivel egal cu bărbații la raportarea conținutului și ca surse de informații este esențială nu doar din motive de reprezentare, ci și din motive care țin de egalitatea de șanse și de recunoașterea deplină a expertizei și cunoștințelor lor; întrucât, în peisajul mediatic european, există obstacole în calea adoptării unei abordări responsabile a egalității de gen, din cauza constrângerilor financiare și a condițiilor de muncă, inclusiv insecuritatea locului de muncă și nivelurile de experiență profesională, combinate cu viteza în creștere cu care sunt prezentate informațiile și cu considerente de ordin comercial;

| R. | întrucât în mass-media există femei care lucrează la cel mai înalt nivel profesional, inclusiv ca realizatoare de fim, jurnaliste și reportere renumite, care, deși își îndeplinesc sarcinile la fel de bine ca bărbații, sunt mai expuse la violența de gen și la discriminarea la locul de muncă și s-ar putea să nu beneficieze de același nivel de apreciere precum colegii lor bărbați; |
| --- | --- |

R.

întrucât în mass-media există femei care lucrează la cel mai înalt nivel profesional, inclusiv ca realizatoare de fim, jurnaliste și reportere renumite, care, deși își îndeplinesc sarcinile la fel de bine ca bărbații, sunt mai expuse la violența de gen și la discriminarea la locul de muncă și s-ar putea să nu beneficieze de același nivel de apreciere precum colegii lor bărbați;

| S. | întrucât femeile care scriu pe platforme de comunicare socială sunt expuse unui risc de hărțuire în creștere; întrucât această hărțuire are potențialul de a reduce la tăcere vocile femeilor și de a le diminua participarea la societate; întrucât datele colectate la nivel mondial arată că jumătate dintre lucrătoarele din mass-media au fost victime ale unor abuzuri sexuale, un sfert dintre ele ale unor acte de violență fizică și trei sferturi dintre ele au suferit intimidări, amenințări sau abuzuri (19); întrucât violența cibernetică împotriva femeilor și a fetelor crește în mod îngrijorător și se estimează că una din zece femei din UE a fost victima unei forme de violență cibernetică începând cu vârsta de 15 ani1; întrucât datele și cercetarea privind violența cibernetică împotriva femeilor și a fetelor la nivelul UE sunt insuficiente; întrucât hărțuirea psihologică și sexuală sunt încălcări ale drepturilor omului; întrucât mass-media și autoritățile naționale și internaționale de reglementare ar trebui să prevadă norme, inclusiv sancțiuni de impus de către organizațiile media, pentru a combate aceste fenomene; |
| --- | --- |

S.

întrucât femeile care scriu pe platforme de comunicare socială sunt expuse unui risc de hărțuire în creștere; întrucât această hărțuire are potențialul de a reduce la tăcere vocile femeilor și de a le diminua participarea la societate; întrucât datele colectate la nivel mondial arată că jumătate dintre lucrătoarele din mass-media au fost victime ale unor abuzuri sexuale, un sfert dintre ele ale unor acte de violență fizică și trei sferturi dintre ele au suferit intimidări, amenințări sau abuzuri (19); întrucât violența cibernetică împotriva femeilor și a fetelor crește în mod îngrijorător și se estimează că una din zece femei din UE a fost victima unei forme de violență cibernetică începând cu vârsta de 15 ani1; întrucât datele și cercetarea privind violența cibernetică împotriva femeilor și a fetelor la nivelul UE sunt insuficiente; întrucât hărțuirea psihologică și sexuală sunt încălcări ale drepturilor omului; întrucât mass-media și autoritățile naționale și internaționale de reglementare ar trebui să prevadă norme, inclusiv sancțiuni de impus de către organizațiile media, pentru a combate aceste fenomene;

| T. | întrucât în special jurnalistele de investigație sunt adesea supuse unor acte de violență și sunt ținta unor atacuri mortale, după cum o arată cazurile Veronica Guerin sau Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

T.

întrucât în special jurnalistele de investigație sunt adesea supuse unor acte de violență și sunt ținta unor atacuri mortale, după cum o arată cazurile Veronica Guerin sau Daphne Caruana Galizia;

| U. | întrucât, în conformitate cu studiul efectuat de Rețeaua audiovizuală europeană a femeilor (EWA) (20), doar unu din cinci filme în cele șapte țări europene analizate este regizat de o femeie, iar cea mai mare parte a resurselor de finanțare ajung la filme care nu sunt regizate de femei, deși aproximativ jumătate din absolvenții facultăților de film sunt femei; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în conformitate cu studiul efectuat de Rețeaua audiovizuală europeană a femeilor (EWA) (20), doar unu din cinci filme în cele șapte țări europene analizate este regizat de o femeie, iar cea mai mare parte a resurselor de finanțare ajung la filme care nu sunt regizate de femei, deși aproximativ jumătate din absolvenții facultăților de film sunt femei;

| V. | întrucât companiile mass-media ar trebui să adopte sisteme de autoreglementare și coduri de conduită care să stabilească normele procedurale și criteriile privind carierele și acoperirea mediatică pentru a proteja și a promova egalitatea de gen; întrucât autoreglementarea și codurile de conduită de acest tip ar trebui să fie elaborate în colaborare cu sindicatele din sectorul respectiv, urmărind o politică clară privind egalitatea de gen, |
| --- | --- |

V.

întrucât companiile mass-media ar trebui să adopte sisteme de autoreglementare și coduri de conduită care să stabilească normele procedurale și criteriile privind carierele și acoperirea mediatică pentru a proteja și a promova egalitatea de gen; întrucât autoreglementarea și codurile de conduită de acest tip ar trebui să fie elaborate în colaborare cu sindicatele din sectorul respectiv, urmărind o politică clară privind egalitatea de gen,

Prezența femeilor în mass-media

| 1. | subliniază faptul că, deși sunt suprareprezentate în acest domeniu la nivel de absolvenți de studii universitare și deși constituie o forță de muncă substanțială, femeile sunt subreprezentate în management și în funcțiile de conducere la cel mai înalt nivel; consideră că atât serviciile mass-media publice, cât și cele private au responsabilitatea de a asigura egalitatea între femei și bărbați și de a preveni orice discriminare; invită statele membre să dezvolte stimulente politice pentru a reduce obstacolele din calea accesului femeilor la posturi de management și de conducere la cel mai înalt nivel în cadrul organizațiilor mass-media; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă faptul că reprezentarea femeilor în serviciile publice de mass-media din UE este scăzută în medie, atât în posturile strategice, cât și în posturile și operaționale de nivel înalt și în consiliile de administrație (în 2017: 35,8 % în cazul posturilor de conducere, 37,7 % în cazul posturilor neexecutive și 33,3 % ca membri ai consiliilor de administrație) (21); |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, în scopul monitorizării domeniului critic din Platforma de acțiune de la Beijing referitor la femeile în mass-media, EIGE a elaborat următorii indicatori:






  — | proporția femeilor și bărbaților aflați în posturi decizionale din organizațiile mass-media și din consiliile de administrație ale organizațiilor mass-media din UE; |
| --- | --- | --- |

3.

—

proporția femeilor și bărbaților aflați în posturi decizionale din organizațiile mass-media și din consiliile de administrație ale organizațiilor mass-media din UE;

| — | proporția femeilor și bărbaților din consiliile de administrație ale organizațiilor mass-media din UE; |
| --- | --- |

—

proporția femeilor și bărbaților din consiliile de administrație ale organizațiilor mass-media din UE;

| — | politicile menite să promoveze egalitatea de gen în organizațiile mass-media; |
| --- | --- |

—

politicile menite să promoveze egalitatea de gen în organizațiile mass-media;

| 4. | reamintește că, deși Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) afirmă că obiectivele sale „nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și [...] pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii”, aceasta nu face nicio trimitere la reprezentarea egală în cadrul organizațiilor mass-media; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că în rândul femeilor există în continuare o probabilitate mai mare de a fi recrutate sau promovate în funcții de nivel înalt în cadrul serviciilor publice de mass-media decât în organizațiile de mass-media private, deși femeile sunt în prezent insuficient reprezentate în mass-media publică (22); |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită statelor membre și organizațiilor mass-media să ia măsuri de sprijin și de încurajare, inclusiv cote, pentru reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților în posturile de decizie și să monitorizeze în mod eficace aceste eforturi, pentru a le conferi o importanță mai mare în cadrul organizațiilor în cauză; solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru deblocarea Directivei privind femeile în consiliile de administrație, care este suspendată în Consiliu din 2013; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de tradiția îndelungată din sectorul mass-mediei de a angaja atât liber-profesioniști, cât și angajați permanenți și de continua digitalizare care a dus la reduceri ale tirajelor tradiționale și ale veniturilor din publicitate, fapt care a afectat tipul de contracte de muncă oferite în acest sector; subliniază, de asemenea, că femeile sunt suprareprezentate în numeroase forme atipice de muncă în întreaga piață a forței de muncă; constată că presiunile din ce în ce mai mari asupra sectorului mass-mediei pentru a-și menține viabilitatea economică vor cauza probabil o creștere a numărului acestor contracte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că stereotipurile pot duce la un mediu social negativ pentru femei și pot contribui la discriminarea de gen la locul de muncă; ia act de importanța unui mediu social pozitiv care să îi ajute pe lucrători să facă față unui nivel ridicat al intensității muncii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că organizațiile mass-media au libertatea de a stabili roluri pentru angajații lor, atât bărbați, cât și femei, dar le îndeamnă să facă acest lucru cu respectarea în cel mai înalt grad a demnității personale și a calității profesionale; observă, în acest context, cazuri îngrijorătoare în care reporterele sunt considerate mai potrivite pentru jurnalismul de televiziune datorită aspectului lor mai atrăgător pentru public, iar ulterior, pe măsură ce înaintează în vârstă, sunt înlocuite cu colege mai tinere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă, de asemenea, larga răspândire a hărțuirii sexuale și a altor tipuri de abuzuri, în special în ceea ce privește jocurile de noroc online și platformele de comunicare socială, și încurajează companiile mass-media să creeze medii sigure capabile să răspundă oricărei situații de hărțuire; solicită, de asemenea, diferite măsuri, inclusiv de sensibilizare, norme interne privind sancțiunile disciplinare împotriva vinovaților și sprijin psihologic și/sau juridic pentru victimele acestor practici, în scopul de a preveni și a combate comportamentul agresiv și hărțuirea sexuală la locul de muncă și în mediul online; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă cu fermitate atacurile împotriva jurnalistelor care relatează fără teamă cu privire la chestiuni politice și penale majore și solicită eforturi maxime pentru a asigura protecția și siguranța tuturor jurnaliștilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă organizațiile mass-media publice și private să adopte politici interne, cum ar fi egalitatea de șanse și promovarea diversității, politici care includ măsuri de combatere a hărțuirii, concediu de maternitate sau parental, formulele flexibile de lucru care să sprijine echilibrul dintre viața profesională și cea privată, permițându-le femeilor și bărbaților să beneficieze în mod egal de concediul pentru creșterea copilului și încurajând bărbații să își ia concediu de paternitate, asigurând distribuția echitabilă a serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și tutorat și gestionarea programelor de formare, utilizarea muncii la distanță și a unor formule flexibile de lucru atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în mod voluntar și fără a aduce atingere avansării în carieră; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită organizațiile mass-media să respecte dreptul femeilor și bărbaților de a beneficia de concediu de maternitate, de paternitate sau de concediu parental; subliniază că nicio femeie însărcinată nu ar trebui să fie supusă discriminării din cauza stării sale și niciunei femei nu ar trebui să i se refuze un loc de muncă deoarece ar putea decide să rămână însărcinată; încurajează organizațiile mass-media și autoritățile de reglementare să comunice diferența de remunerare între femei și bărbați, să instituie obligații de transparență privind remunerațiile și să pună în aplicare principiul remunerării egale pentru muncă egală prin măsuri cu caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sugerează organizațiilor mass-media să creeze baze de date cu experți femei într-un număr de domenii, îndeosebi acelea în care femeile sunt subreprezentate, pentru a le utiliza atunci când este cazul; încurajează, de asemenea, colectarea de date defalcate în funcție de gen despre toate conținuturile mass-media posibile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei și statelor membre să îmbunătățească participarea și accesul femeilor la exprimare și la luarea de decizii prin intermediul mass-mediei și al noilor tehnologii de comunicare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că toate femeile care lucrează în sectorul mass-media ar putea beneficia de îmbunătățirea generală a condițiilor de muncă pentru femei; consideră totuși că această îmbunătățire nu a fost suficientă și că încă mai există inegalități; subliniază necesitatea ca statele membre și Comisia să promoveze și să asigure principiul egalității de remunerare, în conformitate cu articolul 157 din TFUE, inclusiv prin combaterea diferențelor la nivelul salariilor și al pensiilor între femei și bărbați, prin reducerea muncii precare (23), prin sporirea accesibilității serviciilor de îngrijire a copiilor convenabile ca preț și de calitate și prin asigurarea drepturilor de negociere colectivă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiterează faptul că mass-media trebuie să implementeze de urgență politica remunerației egale pentru muncă egală, inclusiv obligațiile privind transparența remunerării, permițând în același timp femeilor să beneficieze de aceleași posibilități de promovare și de formare și de orice alte beneficii suplimentare în aceleași condiții ca bărbații; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă rolul pozitiv al consiliilor femeilor și al responsabililor cu egalitatea de gen la locul de muncă; solicită promovarea egalității de gen ca politică transversală de resurse umane în cadrul sectorului mass-mediei; consideră că realizarea egalității pentru femei la toate nivelurile și, în special, la nivel decizional în sectorul mass-mediei necesită o cultură axată pe angajat și o echipă de conducere la nivel înalt sensibilă la problemele de gen; recomandă autorităților naționale de reglementare și organizațiilor mass-media să dea curs Recomandării Comisiei 2014/124/UE privind consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență (24), să stabilească orientări privind procedurile de selecție echitabile, să adopte politici cuprinzătoare de egalitate care vizează conținutul mass-media și prevăd promovarea femeilor în organismele decizionale, precum și să instituie proceduri interne care combat hărțuirea la locul de muncă; solicită Comisiei să continue să monitorizeze aplicarea corectă și asigurarea respectării Directivei 2006/54/CE, care inversează sarcina probei în cazurile de discriminare pe motive de sex; |
| --- | --- |

18.

Conținutul mass-media și femeile

| 19. | subliniază rolul mass-mediei ca agent al schimbărilor sociale și influența sa în conturarea opiniei publice și invită statele membre să promoveze egalitatea de gen în conținutul mijloacelor de comunicare publice; atrage atenția că, până în prezent, toate acțiunile de reglementare privind sexismul și reprezentările stereotipe de gen în conținuturile mass-media au ținut de competența statelor membre; reamintește interdicția discriminării pe criterii de sex în mass-media în temeiul Directivei privind serviciile mass-media audiovizuale; subliniază, de asemenea, că, în timp ce măsurile de reglementare sunt supuse unor considerații adecvate privind principiul libertății de exprimare, libertatea editorială nu ar trebui în niciun caz să fie utilizată pentru a încuraja sau a legitima reprezentări degradante ale femeilor și persoanelor LGBTI; îndeamnă statele membre ca, garantând libertățile menționate anterior, să reglementeze accesul la jocurile video cu conținut dăunător și la pornografia pe internet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că argumentele economice nu pot fi o scuză pentru perpetuarea stereotipurilor de gen în materialele mass-media; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că produsele violente și degradante din mass-media afectează în mod negativ femeile și participarea lor în societate; își exprimă preocuparea cu privire la materialele audiovizuale comerciale care afectează fizic sau moral adolescenții și tinerii; îndeamnă părțile interesate și autoritățile competente să abordeze problema reclamelor care încurajează în mod indirect tulburări de alimentație cum ar fi anorexia și să ia alte măsuri pentru a proteja persoanele în mod special vulnerabile, inclusiv fetele și tinerele, împotriva acestui tip de conținut; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă ca materialele mass-media, inclusiv publicitatea, legate de planificarea familială, drepturile sexuale și reproductive, sănătatea mamei și a copilului și educație să vizeze atât bărbații, cât și femeile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța promovării educației în domeniul mass-mediei și punerii la dispoziția tuturor părților interesate relevante a unor inițiative privind educația media care iau în considerare dimensiunea de gen pentru a încuraja tinerii să își dezvolte abilitățile de gândire critică și pentru a-i ajuta să identifice și să ia atitudine împotriva reprezentărilor sexiste și discriminării, violenței de gen, hărțuirii pe internet, discursului de incitare la ură și violenței motivate de genul unei persoane, identitatea sa de gen, expresia genului, orientarea sexuală sau caracteristicile sexuale etc.; subliniază necesitatea unor măsuri preventive, inclusiv criptarea și controlul parental, în vederea asigurării unei utilizări mai sigure a internetului și a alfabetizării digitale și a celei mediatice; atrage atenția asupra faptului că stereotipurile de gen în publicitate și în alte produse media au un impact potențial asupra socializării copiilor și, prin urmare, asupra modului în care copiii se percep pe ei înșiși, pe membrii familiei și lumea exterioară; subliniază că publicitatea poate fi un instrument eficient de contestare a stereotipurilor, cum ar fi stereotipurile de gen și cele împotriva persoanelor LGBTI; prin urmare, solicită să se pună accentul în mai mare măsură pe activități de educație și formare ca mod de combatere a discriminării și de promovare a egalității de gen și a egalității pentru persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recomandă să se acorde o importanță mai mare în organizațiile mass-media măsurilor fără caracter normativ, cum ar fi planuri sau orientări în materie de egalitate, și recomandă ca aceste protocoale să stabilească standardele unei imagini pozitive a femeilor în publicitate, știri, reportaje, producție sau transmisiuni și să acopere toate domeniile cu conținut sensibil, cum ar fi reprezentarea puterii și autorității, expertiza, luarea deciziilor, sexualitatea, violența, diversitatea rolurilor și utilizarea unui limbaj fără caracter sexist; încurajează, de asemenea, mass-media publice și private să integreze egalitatea de gen în toate materialele lor și să adopte planuri privind egalitatea pentru a reflecta diversitatea socială; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recomandă ca normele emise de autoritățile competente în sectorul mass-media și comunicării să stabilească criteriile care garantează reprezentări lipsite de stereotipuri ale femeilor și fetelor și să includă posibilitatea eliminării sau suspendării conținutului ofensator; recomandă ca organizațiile specializate, cum ar fi organismele naționale de promovare a egalității de gen și organizațiile neguvernamentale ale femeilor, să se implice în monitorizarea aplicării respectivelor norme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că statele membre trebuie să asigure, prin toate mijloacele adecvate, că mass-media, inclusiv mass-media online și platformele de comunicare socială, precum și publicitatea, nu conțin nicio incitare la violență sau la ură împotriva unei persoane sau a unui grup de persoane; subliniază necesitatea de a colecta date diferențiate în funcție de gen și de a efectua cercetări, în cooperare cu EIGE, pentru a aborda violența cibernetică, amenințările, hărțuirea sexuală online, prin remarci sexiste și discursurile de incitare la ură împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a celor LGBTI; subliniază că trebuie să se acorde o atenție deosebită formării privind modul în care mass-media relatează cazurile de violență de gen, inclusiv violența împotriva persoanelor LGBTI; sugerează ca formarea continuă privind reprezentarea de gen în conținutul mediatic să fie pusă la dispoziția profesioniștilor din domeniu, inclusiv a celor aflați în posturi de conducere; recomandă ca egalitatea de gen să fie reflectată în cursurile de jurnalism și comunicare din învățământul universitar și postuniversitar și inclusă în modulele lor de predare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre și Comisia să promoveze autoreglementarea și coreglementarea în mass-media prin intermediul codurilor de conduită; |
| --- | --- |

27.

Exemple de bune practici

| 28. | constată cu entuziasm diferitele exemple de bune practici care pot fi observate în toate statele membre, printre care: campanii mediatice, legislație specifică, premii sau contra-premii pentru publicitate cu caracter stereotip și sexist, baze de date cu experte, cursuri de formare pentru profesioniști din domeniu, planuri privind egalitatea de gen în organizațiile mass-media, coduri de conduită și politici privind egalitatea de șanse și diversitatea, precum și pragul minim stabilit pentru reprezentarea sexelor în organismele de conducere ale autorităților de reglementare din domeniul mass-media; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează statele membre să inițieze campanii precum instrumentul Expertalia din Belgia, premiile „Sexist Piggy” din Cehia sau inițiativa # TackaNej („Nu, mulțumesc.”) din Suedia, printre altele; invită statele membre să desfășoare periodic campanii de informare și de conștientizare pentru a identifica materialele discriminatorii pe criterii de gen difuzate de mass-media și de publicitate și să raporteze cu regularitate cu privire la tendințele legate de egalitatea de gen din mass-media; solicită Comisiei să aloce fonduri speciale pentru subprograme care se axează pe promovarea femeilor în sectorul mass-mediei și să sprijine asociațiile și rețelele din mass-media în punerea în practică a unor campanii de sensibilizare publice și sectoriale; solicită Comisiei să instituie un premiu european pentru studenții din domeniul mass-media pentru activitatea legată de egalitatea de gen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă organizațiile societății civile să elaboreze strategii de comunicare, nu numai pentru mass-media tradițională, ci și pentru mijloacele de comunicare online, pentru a lărgi sfera de influență și de monitorizare a mass-mediei; |
| --- | --- |

30.

Alte recomandări

| 31. | invită statele membre ca, în colaborare cu organismele de promovare a egalității de gen, să pună în aplicare pe deplin legislația în vigoare privind egalitatea de gen și să încurajeze organismele de reglementare să acorde o atenție deosebită prezenței femeilor și promovării lor în sectorul mass-mediei și conținutului fără stereotipuri din mass-media; încurajează statele membre să efectueze în mod regulat evaluări în domeniile menționate anterior și să elaboreze, în cazul în care acest lucru nu a fost încă realizat, legislație axată pe conținutul media fără stereotipuri; subliniază rolul statelor membre în utilizarea mai bună a resurselor existente în mass-media, în sfera acestora de serviciu public, reflectând în același timp o societate mai echilibrată din punct de vedere al genului și mai democratică; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să efectueze analize suplimentare cu privire la participarea femeilor în funcții de conducere la nivel înalt în mass-media; felicită EIGE pentru activitatea sa în domeniu și invită institutul să continue dezvoltarea și monitorizarea setului relevant de indicatori, inclusiv, dar nu numai, a prezenței femeilor în procesul decizional, a condițiilor de muncă ale jurnalistelor și a egalității de gen în conținuturile din mass-media, extinzându-și atenția și asupra noilor tehnologii pentru a elabora metodologii de prevenire a violenței de gen și a hărțuirii în cadrul platformelor de comunicare socială; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine și să promoveze organizațiile femeilor care activează în domeniul promovării egalității de gen în sectorul mass-mediei, inclusiv organizațiile care sprijină femeile și fetele care sunt victime ale violenței bazate pe gen, ale discriminării intersecționale sau ale hărțuirii sexuale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită statele membre să pună în aplicare programe de acțiune care să asigure implicarea femeilor în elaborarea și implementarea unor politici și programe eficace și eficiente, care să ia în considerare dimensiunea de gen în cadrul organizațiilor mass-media; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită statelor membre să elaboreze programe pentru a îmbunătăți competențele femeilor în ceea ce privește disciplinele din domeniul științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) care sunt importante pentru carierele din sectorul mass-mediei cu un accent mai puternic pe partea tehnică, cum ar fi tehnicienii de sunet și cei din domeniul audiovizualului; subliniază importanța educației și formării profesionale în diversificarea posibilităților de alegere a carierei și prezentarea oportunităților netradiționale de carieră femeilor și bărbaților pentru a depăși excluderea orizontală și verticală; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(3)  JO C 296, 10.11.1995, p. 15.

(4)  JO C 304, 6.10.1997, p. 60.

(5)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 43.

(6)  JO C 36, 29.1.2016, p. 18.

(7)  JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0360.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0260.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0290.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0364.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0417.

(14)  Colecție comună de date UNESCO OCDE Eurostat (UOE), disponibilă la adresa: http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/indicator/ta_educ_part_grad__educ_uoe_grad02

(15)  EIGE, Indicele egalității de gen 2017.

(16)  https://www.womenlobby.org/IMG/pdf/factsheet_women_and_media.pdf

(17)  Lenka Vochocová, audiere publică în cadrul Comisiei FEMM privind „Egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE”, 26 iunie 2017, înregistrare disponibilă la adresa http://www.europarl.europa.eu/ep-live/ro/committees/video?event=20170626-1500-COMMITTEE-FEMM.

(18)  Global Media Monitoring Project, raportul regional pentru Europa (2015), disponibil la adresa http://cdn.agilitycms.com/who-makes-the-news/Imported/reports_2015/regional/Europe.pdf.

(19)  Campania Federației Internaționale a Jurnaliștilor (FIJ) privind violența de gen la locul de muncă https://www.ifj-stop-gender-based-violence.org/.

(20)  „Unde sunt regizoarele de filme europene? Raportul privind egalitatea de gen în cazul regizoarelor de film (2006-2013) cu cele mai bune practici și recomandări de politici”, http://www.ewawomen.com/en/research-.html.

(21)  Egalitatea de gen în structurile de putere și de decizie. Analiza implementării Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE, 2017 (Sursa: Baza de date a EIGE privind statisticile de gen – femeile și bărbații în procesul decizional).

(22)  Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE): Analiza implementării Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE: femeile și mass-media – promovarea egalității de gen în procesul decizional din cadrul organizațiilor mass-media” (2013).

(23)  A se vedea Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2017 referitoare la condițiile de muncă și locurile de muncă cu contracte precare.

(24)  JO L 69, 8.3.2014, p. 112.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/28

---

P8_TA(2018)0102

Capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (2017/3016(RSP))

(2019/C 390/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate la cea de a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată în 1995, mai ales secțiunea intitulată „Femeile și media”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate la cea de a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată în 1995, mai ales secțiunea intitulată „Femeile și media”,

| — | având în vedere documentul final din 16 decembrie 2015 al reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind revizuirea generală a implementării rezultatelor Summitului Mondial privind Societatea Informațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final din 16 decembrie 2015 al reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind revizuirea generală a implementării rezultatelor Summitului Mondial privind Societatea Informațională,

| — | având în vedere Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 al Comisiei,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a acesteia intitulată „O piață unică digitală conectată pentru toți” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a acesteia intitulată „O piață unică digitală conectată pentru toți” (COM(2017)0228),

| — | având în vedere pilonul II din Strategia Comisiei privind piața unică digitală, care vizează crearea condițiilor adecvate, a unui mediu concurențial echitabil și a unui mediu pentru dezvoltarea rețelelor digitale și a serviciilor inovatoare, precum și pilonul III, care sprijină o societate digitală incluzivă, în care cetățenii au competențele potrivite pentru a valorifica oportunitățile create de internet și a-și mări șansele de găsire a unui loc de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere pilonul II din Strategia Comisiei privind piața unică digitală, care vizează crearea condițiilor adecvate, a unui mediu concurențial echitabil și a unui mediu pentru dezvoltarea rețelelor digitale și a serviciilor inovatoare, precum și pilonul III, care sprijină o societate digitală incluzivă, în care cetățenii au competențele potrivite pentru a valorifica oportunitățile create de internet și a-și mări șansele de găsire a unui loc de muncă,

| — | având în vedere cadrul „Educație și formare profesională 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul „Educație și formare profesională 2020”,

| — | având în vedere studiul Comisiei intitulat „ICT for work: Digital skills in the workplace” (TIC pentru muncă - Competențe digitale la locul de muncă) și comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa – Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „ICT for work: Digital skills in the workplace” (TIC pentru muncă - Competențe digitale la locul de muncă) și comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa – Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (COM(2016)0381),

| — | având în vedere analiza aprofundată intitulată „Empowering women on the Internet” (Capacitarea femeilor pe internet), publicată de Direcția Generală Politici Interne în octombrie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată intitulată „Empowering women on the Internet” (Capacitarea femeilor pe internet), publicată de Direcția Generală Politici Interne în octombrie 2015 (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 1 octombrie 2013 intitulat „Femei active în sectorul TIC”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 1 octombrie 2013 intitulat „Femei active în sectorul TIC”,

| — | având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) din 26 ianuarie 2017 intitulat „Gender and Digital Agenda” (Genul și Agenda digitală), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) din 26 ianuarie 2017 intitulat „Gender and Digital Agenda” (Genul și Agenda digitală),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la Agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (4) și, în special, Marea coaliție pentru competențe și locuri de muncă în domeniul digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la Agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (4) și, în special, Marea coaliție pentru competențe și locuri de muncă în domeniul digital,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (6),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la emanciparea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la emanciparea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât digitalizarea a revoluționat și a schimbat fundamental modul în care oamenii accesează și furnizează informații, comunică, socializează, studiază și lucrează, creând noi oportunități de a participa la dezbateri publice și politice, la formare și pe piața muncii, deschizând noi perspective pentru o viață autonomă și oferind un potențial economic enorm pentru Uniunea Europeană și în afara acesteia; întrucât digitalizarea nu are impact doar asupra pieței, ci și a societății în ansamblu; |
| --- | --- |

A.

întrucât digitalizarea a revoluționat și a schimbat fundamental modul în care oamenii accesează și furnizează informații, comunică, socializează, studiază și lucrează, creând noi oportunități de a participa la dezbateri publice și politice, la formare și pe piața muncii, deschizând noi perspective pentru o viață autonomă și oferind un potențial economic enorm pentru Uniunea Europeană și în afara acesteia; întrucât digitalizarea nu are impact doar asupra pieței, ci și a societății în ansamblu;

| B. | întrucât societatea informațională, stimulată de tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), oferă oportunități imense pentru generarea și distribuirea bogăției și a cunoștințelor |
| --- | --- |

B.

întrucât societatea informațională, stimulată de tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), oferă oportunități imense pentru generarea și distribuirea bogăției și a cunoștințelor

| C. | întrucât peste tot în lume este mai puțin probabil ca femeile, ca grup demografic, să fie online decât bărbații; întrucât 68 % dintre bărbați și 62 % dintre femei utilizează calculatoarele și internetul în mod regulat; întrucât 54 % dintre bărbați, față de 48 % dintre femei, utilizează internetul pe dispozitive mobile; întrucât 33 % dintre bărbați instalează ei înșiși software-ul pe dispozitive, față de doar 18 % dintre femei; întrucât 41 % dintre bărbați folosesc servicii de radio și televiziune online, față de doar 35 % dintre femei; întrucât 47 % dintre bărbați folosesc servicii bancare online, față de doar 35 % dintre femei; întrucât 22 % dintre bărbați vând bunuri pe internet, față de doar 17 % dintre femei; întrucât 20 % dintre bărbați cumpără bunuri pe internet, față de doar 13 % dintre femei; |
| --- | --- |

C.

întrucât peste tot în lume este mai puțin probabil ca femeile, ca grup demografic, să fie online decât bărbații; întrucât 68 % dintre bărbați și 62 % dintre femei utilizează calculatoarele și internetul în mod regulat; întrucât 54 % dintre bărbați, față de 48 % dintre femei, utilizează internetul pe dispozitive mobile; întrucât 33 % dintre bărbați instalează ei înșiși software-ul pe dispozitive, față de doar 18 % dintre femei; întrucât 41 % dintre bărbați folosesc servicii de radio și televiziune online, față de doar 35 % dintre femei; întrucât 47 % dintre bărbați folosesc servicii bancare online, față de doar 35 % dintre femei; întrucât 22 % dintre bărbați vând bunuri pe internet, față de doar 17 % dintre femei; întrucât 20 % dintre bărbați cumpără bunuri pe internet, față de doar 13 % dintre femei;

| D. | întrucât modelele digitale de comunicare au contribuit la crearea unor condiții care favorizează o mai largă difuzare a discursurilor de incitare la ură și a amenințărilor împotriva femeilor și, de când au atins vârsta adolescenței, 18 % din femeile din Europa au fost expuse într-o formă sau alta hărțuirii cibernetice; întrucât a crescut numărul amenințărilor, inclusiv al amenințărilor cu moartea, la adresa femeilor; întrucât sensibilizarea socială cu privire la formele digitale de violență este în continuare insuficientă; întrucât diferitele forme de violență online nu au fost încă luate pe deplin în considerare de cadrul juridic; |
| --- | --- |

D.

întrucât modelele digitale de comunicare au contribuit la crearea unor condiții care favorizează o mai largă difuzare a discursurilor de incitare la ură și a amenințărilor împotriva femeilor și, de când au atins vârsta adolescenței, 18 % din femeile din Europa au fost expuse într-o formă sau alta hărțuirii cibernetice; întrucât a crescut numărul amenințărilor, inclusiv al amenințărilor cu moartea, la adresa femeilor; întrucât sensibilizarea socială cu privire la formele digitale de violență este în continuare insuficientă; întrucât diferitele forme de violență online nu au fost încă luate pe deplin în considerare de cadrul juridic;

| E. | întrucât doar 2 % din totalul femeilor de pe piața forței de muncă lucrează în domeniul tehnic, profesional și științific, față de 5 % dintre bărbați; întrucât în Europa numai 9 % dintre dezvoltatori sunt femei, numai 19 % dintre cadrele de conducere superioare din sectorul TIC sunt femei (față de 45 % în alte sectoare ale serviciilor) și întrucât femeile reprezintă numai 19 % dintre antreprenori în aceste sectoare (față de 54 % în alte sectoare ale serviciilor); |
| --- | --- |

E.

întrucât doar 2 % din totalul femeilor de pe piața forței de muncă lucrează în domeniul tehnic, profesional și științific, față de 5 % dintre bărbați; întrucât în Europa numai 9 % dintre dezvoltatori sunt femei, numai 19 % dintre cadrele de conducere superioare din sectorul TIC sunt femei (față de 45 % în alte sectoare ale serviciilor) și întrucât femeile reprezintă numai 19 % dintre antreprenori în aceste sectoare (față de 54 % în alte sectoare ale serviciilor);

| F. | întrucât există o diferență semnificativă între femei și bărbați în ceea ce privește accesul la oportunități profesionale și educaționale legate de tehnologiile informației și comunicațiilor și de competențele digitale; |
| --- | --- |

F.

întrucât există o diferență semnificativă între femei și bărbați în ceea ce privește accesul la oportunități profesionale și educaționale legate de tehnologiile informației și comunicațiilor și de competențele digitale;

| G. | întrucât sexismul și stereotipurile de gen constituie un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați și acestea măresc și mai mult decalajul de gen în sectorul digital, îngreunându-le femeilor dezvoltarea deplină a capacităților lor ca utilizatoare, inovatoare și creatoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât sexismul și stereotipurile de gen constituie un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați și acestea măresc și mai mult decalajul de gen în sectorul digital, îngreunându-le femeilor dezvoltarea deplină a capacităților lor ca utilizatoare, inovatoare și creatoare;

| H. | întrucât locurile de muncă, nu numai în sectorul TIC, necesită din ce în ce mai mult un anumit grad de competențe digitale și de alfabetizare digitală, iar această tendință va fi probabil amplificată în viitor cu un spectru mai larg de competențe digitale necesare pentru majoritatea profesiilor și locurilor de muncă vacante; |
| --- | --- |

H.

întrucât locurile de muncă, nu numai în sectorul TIC, necesită din ce în ce mai mult un anumit grad de competențe digitale și de alfabetizare digitală, iar această tendință va fi probabil amplificată în viitor cu un spectru mai larg de competențe digitale necesare pentru majoritatea profesiilor și locurilor de muncă vacante;

| I. | întrucât îmbunătățirea competențelor digitale și a cunoștințelor în domeniul IT reprezintă o oportunitate unică de a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată prin sporirea accesului la educație și formare și facilitând incluziunea pe piața muncii nu numai a femeilor și fetelor, dar și a persoanelor cu nevoi speciale, precum persoanele cu handicap, și a locuitorilor din zonele rurale și îndepărtate, aflate la distanță de centrele urbane; întrucât digitalizarea locului de muncă poate aduce cu sine unele provocări ce trebuie să fie abordate; întrucât creșterea numărului de femei din domeniul TIC, unul dintre sectoarele cu cele mai mari salarii, ar putea contribui la capacitarea financiară și la independența femeilor, ceea ce ar duce la reducerea diferenței de remunerare între femei și bărbați și ar îmbunătăți independența financiară a femeilor; întrucât doar aproximativ 16 % din cele aproximativ opt milioane de persoane care lucrează în domeniul TIC în Europa sunt femei; |
| --- | --- |

I.

întrucât îmbunătățirea competențelor digitale și a cunoștințelor în domeniul IT reprezintă o oportunitate unică de a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată prin sporirea accesului la educație și formare și facilitând incluziunea pe piața muncii nu numai a femeilor și fetelor, dar și a persoanelor cu nevoi speciale, precum persoanele cu handicap, și a locuitorilor din zonele rurale și îndepărtate, aflate la distanță de centrele urbane; întrucât digitalizarea locului de muncă poate aduce cu sine unele provocări ce trebuie să fie abordate; întrucât creșterea numărului de femei din domeniul TIC, unul dintre sectoarele cu cele mai mari salarii, ar putea contribui la capacitarea financiară și la independența femeilor, ceea ce ar duce la reducerea diferenței de remunerare între femei și bărbați și ar îmbunătăți independența financiară a femeilor; întrucât doar aproximativ 16 % din cele aproximativ opt milioane de persoane care lucrează în domeniul TIC în Europa sunt femei;

| J. | întrucât digitalizarea oferă noi oportunități de antreprenoriat pentru femei, inclusiv antreprenoriatul digital la scară mică, care în multe cazuri nu necesită un capital inițial semnificativ, precum și întreprinderile urmărite în cadrul economiei sociale, care consolidează incluziunea socială; întrucât este nevoie să se sprijine antreprenoriatul digital în rândul femeilor, deoarece acesta este unul dintre sectoarele cu cea mai rapidă creștere și cele mai prospere ale economiei, oferind numeroase oportunități pentru inovare și creștere, iar femeile reprezintă doar 19 % dintre antreprenorii din acest domeniu; |
| --- | --- |

J.

întrucât digitalizarea oferă noi oportunități de antreprenoriat pentru femei, inclusiv antreprenoriatul digital la scară mică, care în multe cazuri nu necesită un capital inițial semnificativ, precum și întreprinderile urmărite în cadrul economiei sociale, care consolidează incluziunea socială; întrucât este nevoie să se sprijine antreprenoriatul digital în rândul femeilor, deoarece acesta este unul dintre sectoarele cu cea mai rapidă creștere și cele mai prospere ale economiei, oferind numeroase oportunități pentru inovare și creștere, iar femeile reprezintă doar 19 % dintre antreprenorii din acest domeniu;

| K. | întrucât intrarea unui număr mai mare de femei în sectorul TIC ar stimula o piață în care se preconizează o penurie de forță de muncă și în care participarea egală a femeilor ar conduce la un câștig de aproximativ 9 miliarde EUR pentru PIB-ul UE în fiecare an; întrucât femeile sunt în continuare profund subreprezentate în ceea ce privește studiile universitare în domeniul TIC, ele reprezentând doar aproximativ 20 % dintre absolvenții în domeniu, numai 3 % dintre toate absolventele având o diplomă în TIC; întrucât femeile se confruntă cu numeroase dificultăți la integrarea și la rămânerea în sectorul TIC; întrucât mediul de muncă actual dominat de bărbați (femeile reprezentând numai 30 % din forța de muncă) contribuie la tendința multor femei de a părăsi sectorul TIC după câțiva ani de la finalizarea studiilor universitare; întrucât participarea femeilor pe piața forței de muncă digitală scade odată cu înaintarea în vârstă; întrucât femeile sub 30 de ani cu o diplomă în TIC reprezintă 20 % din sectorul TIC, comparativ cu 15,4 % dintre femeile între 31 și 45 de ani și cu 9 % dintre femeile cu vârsta peste 45 de ani; |
| --- | --- |

K.

întrucât intrarea unui număr mai mare de femei în sectorul TIC ar stimula o piață în care se preconizează o penurie de forță de muncă și în care participarea egală a femeilor ar conduce la un câștig de aproximativ 9 miliarde EUR pentru PIB-ul UE în fiecare an; întrucât femeile sunt în continuare profund subreprezentate în ceea ce privește studiile universitare în domeniul TIC, ele reprezentând doar aproximativ 20 % dintre absolvenții în domeniu, numai 3 % dintre toate absolventele având o diplomă în TIC; întrucât femeile se confruntă cu numeroase dificultăți la integrarea și la rămânerea în sectorul TIC; întrucât mediul de muncă actual dominat de bărbați (femeile reprezentând numai 30 % din forța de muncă) contribuie la tendința multor femei de a părăsi sectorul TIC după câțiva ani de la finalizarea studiilor universitare; întrucât participarea femeilor pe piața forței de muncă digitală scade odată cu înaintarea în vârstă; întrucât femeile sub 30 de ani cu o diplomă în TIC reprezintă 20 % din sectorul TIC, comparativ cu 15,4 % dintre femeile între 31 și 45 de ani și cu 9 % dintre femeile cu vârsta peste 45 de ani;

| L. | întrucât studiul intitulat „Women active in the ICT sector” („Femeile active în sectorul TIC”) estimează că până în 2020 vor exista 900 000 de posturi neocupate în sectorul TIC în Europa; întrucât sectorul TIC este în creștere rapidă, creând circa 120 000 de noi locuri de muncă în fiecare an; |
| --- | --- |

L.

întrucât studiul intitulat „Women active in the ICT sector” („Femeile active în sectorul TIC”) estimează că până în 2020 vor exista 900 000 de posturi neocupate în sectorul TIC în Europa; întrucât sectorul TIC este în creștere rapidă, creând circa 120 000 de noi locuri de muncă în fiecare an;

| M. | întrucât sectorul TIC se caracterizează printr-o segregare verticală și orizontală deosebit de ridicată, precum și printr-o diferență între calificările educaționale ale femeilor și pozițiile lor în sectorul TIC; întrucât mai puțin de 20 % dintre antreprenorii din domeniul TIC sunt femei; întrucât majoritatea femeilor (54 %) din sectorul TIC ocupă un loc de muncă mai slab plătit și poziții cu un nivel mai scăzut de calificare, iar numai o mică minoritate a acestora (8 %) ocupă poziții de ingineri de software cu calificări înalte; întrucât femeile sunt, de asemenea, subreprezentate în procesul decizional din acest sector, doar 19,2 % dintre lucrătorii din sectorul TIC având șefi femei, comparativ cu 45,2 % dintre lucrătorii din alte sectoare; |
| --- | --- |

M.

întrucât sectorul TIC se caracterizează printr-o segregare verticală și orizontală deosebit de ridicată, precum și printr-o diferență între calificările educaționale ale femeilor și pozițiile lor în sectorul TIC; întrucât mai puțin de 20 % dintre antreprenorii din domeniul TIC sunt femei; întrucât majoritatea femeilor (54 %) din sectorul TIC ocupă un loc de muncă mai slab plătit și poziții cu un nivel mai scăzut de calificare, iar numai o mică minoritate a acestora (8 %) ocupă poziții de ingineri de software cu calificări înalte; întrucât femeile sunt, de asemenea, subreprezentate în procesul decizional din acest sector, doar 19,2 % dintre lucrătorii din sectorul TIC având șefi femei, comparativ cu 45,2 % dintre lucrătorii din alte sectoare;

| N. | întrucât femeile de peste 55 de ani sunt expuse în special riscului de șomaj și de inactivitate pe piața muncii, media ratei de ocupare în UE în rândul femeilor cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani fiind de numai 49 % în 2016, comparativ cu 62 % pentru bărbați; întrucât un nivel scăzut de cunoștințe în domeniul IT și de competențe digitale crește și mai mult acest risc; întrucât îmbunătățirea și investirea în dobândirea de competențe digitale pentru femeile de peste 55 de ani ar crește oportunitățile acestora de angajare și le-ar oferi o anumită protecție împotriva excluderii de pe piața muncii; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile de peste 55 de ani sunt expuse în special riscului de șomaj și de inactivitate pe piața muncii, media ratei de ocupare în UE în rândul femeilor cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani fiind de numai 49 % în 2016, comparativ cu 62 % pentru bărbați; întrucât un nivel scăzut de cunoștințe în domeniul IT și de competențe digitale crește și mai mult acest risc; întrucât îmbunătățirea și investirea în dobândirea de competențe digitale pentru femeile de peste 55 de ani ar crește oportunitățile acestora de angajare și le-ar oferi o anumită protecție împotriva excluderii de pe piața muncii;

| O. | întrucât, conform datelor Eurostat pentru 2014, numărul femeilor din învățământul superior (42,3 %) îl depășește pe cel al bărbaților (33,6 %) și totuși numărul femeilor este mult mai ridicat în domeniul științelor umaniste decât în cel al științelor exacte; întrucât procentul studentelor din învățământul terțiar care studiază în domeniul TIC se ridică la doar 9,6 %, spre deosebire de cel al studenților din acest domeniu, care este de 30,6 %; întrucât femeile continuă să fie în mare parte subreprezentate în inițiative precum Săptămâna UE a programării, TIC pentru o educație mai bună, Startup Europe Leaders Club și Marea coaliție pentru locuri de muncă în sectorul digital, care vizează promovarea într-o și mai mare măsură a competențelor digitale și a educației digitale; |
| --- | --- |

O.

întrucât, conform datelor Eurostat pentru 2014, numărul femeilor din învățământul superior (42,3 %) îl depășește pe cel al bărbaților (33,6 %) și totuși numărul femeilor este mult mai ridicat în domeniul științelor umaniste decât în cel al științelor exacte; întrucât procentul studentelor din învățământul terțiar care studiază în domeniul TIC se ridică la doar 9,6 %, spre deosebire de cel al studenților din acest domeniu, care este de 30,6 %; întrucât femeile continuă să fie în mare parte subreprezentate în inițiative precum Săptămâna UE a programării, TIC pentru o educație mai bună, Startup Europe Leaders Club și Marea coaliție pentru locuri de muncă în sectorul digital, care vizează promovarea într-o și mai mare măsură a competențelor digitale și a educației digitale;

| P. | întrucât participarea scăzută a femeilor și a fetelor la formele de educație în domeniul TIC și, mai târziu, la ocuparea forței de muncă este rezultatul unei interacțiuni complexe între stereotipurile de gen, care începe din primele etape ale vieții și educației și continuă pe parcursul carierei profesionale, |
| --- | --- |

P.

întrucât participarea scăzută a femeilor și a fetelor la formele de educație în domeniul TIC și, mai târziu, la ocuparea forței de muncă este rezultatul unei interacțiuni complexe între stereotipurile de gen, care începe din primele etape ale vieții și educației și continuă pe parcursul carierei profesionale,

| 1. | invită Comisia să exploateze și să direcționeze mai bine Agenda digitală și Strategia privind piața unică digitală pentru a aborda disparitățile de gen importante în sectorul TIC și pentru a promova integrarea deplină a femeilor în acest sector, în special în ceea ce privește profesiile tehnice și din domeniul telecomunicațiilor, precum și să promoveze educația și formarea profesională a femeilor și fetelor în domeniul TIC și în alte domenii ale științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM); |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută acțiunile care sprijină integrarea și participarea femeilor la societatea informațională incluse în Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019; invită Comisia să pună în aplicare acțiunile vizând reducerea disparităților de gen privind salariile, veniturile și pensiile, combătându-se astfel sărăcia în rândul femeilor, și să stimuleze promovarea încadrării în muncă a femeilor în sectorul TIC, combătând stereotipurile de gen și promovând egalitatea de gen la toate nivelurile și în toate tipurile de educație, inclusiv cu privire la alegerile bazate pe gen ale domeniului de studiu și de lucru, în conformitate cu prioritățile prevăzute în cadrul „Educație și formare profesională 2020”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încurajează Comisia și statele membre să își desfășoare activitatea în spiritul cooperării deschise în cadrul strategic în domeniul educației și formării profesionale 2020 pentru a găsi soluții și a face schimburi de cele mai bune practici privind educația digitală timpurie, inclusiv competențele digitale și de programare, care să le includă și pe fete, dar și privind etapele următoare, precum și în ceea ce privește programele destinate creșterii numărului de femei care decid să urmeze și să absolve un program de studii în domeniul STIM, deoarece acest lucru le-ar permite femeilor să dobândească acces deplin la servicii electronice în condiții de egalitate cu bărbații și să profite de oportunitățile de angajare pentru ingineri și informaticieni care se preconizează; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită UE și statele membre să elaboreze, să sprijine și să organizeze acțiunile promovate de Organizația Națiunilor Unite și agențiile sale, în special în cadrul Declarației și a Platformei pentru acțiune de la Beijing, precum și al Summitului Mondial privind Societatea Informațională (WSIS), inclusiv în contextul programelor școlare, pentru a urmări capacitarea femeilor în era digitală la nivel european și mondial; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să soluționeze disparitatea de gen din sectorul TIC prin consolidarea argumentelor pentru diversitate și prin crearea de stimulente mai puternice și suplimentare, atât pentru întreprinderi, cât și pentru femei, cum ar fi furnizarea de modele de referință, programe de mentorat și parcursuri profesionale, pentru a crește vizibilitatea femeilor; încurajează statele membre să sprijine și să întreprindă acțiuni vizând, printre altele, dezvoltarea de conținut online care să promoveze egalitatea de gen, promovarea accesului la TIC și a utilizării acestora ca instrumente de combatere a discriminării de gen în domenii precum violența de gen, dar și atingerea echilibrului dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută Planul de acțiune al UE 2017-2019 pentru combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați (COM(2017)0678); subliniază necesitatea de a consolida respectarea principiului egalității de remunerare între femei și bărbați pentru muncă egală, consacrat în TUE, și invită Comisia să pună în aplicare inițiativele incluse în Acțiunea II a planului menită să atragă mai multe femei în profesiile STIM, ceea ce, potrivit EIGE, ar putea duce la eliminarea diferențelor salariale între femei și bărbați până în 2050, datorită unei productivități mai ridicate a locurilor de muncă STIM; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să pună la dispoziție fonduri și să îmbunătățească accesul la fondurile existente pentru a promova și sprijini femeile antreprenoare, în special în contextul transformării digitale a industriei, pentru a se asigura că orice întreprindere, indiferent de mărimea acesteia, sectorul în care își desfășoară activitatea sau localizarea sa în Europa, poate beneficia de pe urma inovațiilor digitale; subliniază, în acest context, că centrele de inovare digitală, care sunt esențiale pentru facilitarea transformării digitale, ar trebui să pună accentul mai ales pe femeile antreprenoare și întreprinderile nou-înființate deținute de femei; invită Comisia să abordeze integral și în mod exhaustiv disparitatea de gen în cadrul procesului de digitalizare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții, precum și formarea și sistemele care îi ajută pe participanți să se adapteze mai bine sau să se pregătească pentru o eventuală schimbare a carierei în funcție de cererea tot mai mare de competențe digitale în numeroase sectoare, acordând o atenție specială femeilor cu vârste de peste 55 de ani, în special celor cu responsabilități de îngrijire, și femeilor care și-au întrerupt temporar cariera sau sunt în curs de reintegrare la locul de muncă, astfel încât să se asigure că nu rămân în urmă în această tranziție rapidă către digitalizare și pentru a le proteja de excluderea de pe piața muncii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază eficacitatea utilizării internetului pentru campaniile, forumurile și consolidarea vizibilității modelelor de referință feminine, acestea accelerând egalitatea de gen; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze rețelele online ale femeilor, deoarece ele implică o abordare de jos în sus a capacitării femeilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să încurajeze crearea de rețele în rândul organizațiilor societății civile și al organizațiilor mass-mediei profesionale, pentru a capacita femeile să aibă un rol activ și pentru a recunoaște nevoile lor specifice în sectorul mass-media; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul-cheie al societății civile în guvernarea internetului; invită Comisia și statele membre să dialogheze constructiv cu organizațiile societății civile digitale și să sprijine acestea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează toate autoritățile și actorii societății civile să sprijine introducerea și punerea în aplicare a serviciilor electronice, a competențelor digitale și a formelor digitale de muncă ce pot stimula echilibrul dintre viața profesională și cea privată în societățile noastre, asigurându-se, totodată, că este evitată o povară dublă asupra femeilor; invită Comisia și statele membre să identifice oportunitățile și provocările asociate digitalizării, inclusiv în ceea ce privește condițiile de muncă, precum formele instabile de ocupare a forței de muncă și problemele de sănătate mintală legate de muncă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că este important să se asigure integrarea perspectivei de gen în sectorul educației, prin promovarea alfabetizării digitale și a participării femeilor și fetelor la educația și formarea în sectorul TIC, prin introducerea programării, a noilor medii și tehnologii în programele școlare de la toate nivelurile, precum și educația extracurriculară, informală și non-formală și din toate formele de învățământ și de formare, inclusiv pentru personalul didactic, pentru a reduce și elimina decalajele la nivelul competențelor digitale și a încuraja fetele și tinerele să urmeze cariere în sectoarele științei și ale TIC; subliniază importanța unui dialog constant cu partenerii sociali pentru a se depăși disparitățile de gen din acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încurajează statele membre să introducă cunoștințe adecvate vârstei din domeniul TIC încă din etapele timpurii ale educației, acordând o atenție deosebită inspirării fetelor de a dezvolta interes și talent în domeniul digital și îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze educația STIM a fetelor de la vârste fragede, având în vedere că fetele se îndepărtează de materiile de studiu asociate cu STIM devreme în parcursul școlar din cauza stereotipurilor de gen care marchează aceste materii de studiu, a lipsei de modele de referință și a segregării activităților și jucăriilor, ceea ce creează o subreprezentare a femeilor în aceste domenii la universitate, care se extinde și la nivelul locului de muncă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează statele membre și Comisia să promoveze, îndeosebi prin intermediul campaniilor de informare și de sensibilizare, participarea femeilor în sectoare de activitate considerate în mod stereotip „masculine”, cum este și digitalizarea; subliniază necesitatea de a organiza campanii de sensibilizare și formare și de integrare a perspectivei de gen pentru toți actorii implicați în politicile din domeniul digitalizării; subliniază necesitatea de a sprijini dobândirea de competențe digitale de către femei în sectoare care nu utilizează intens TIC, însă vor necesita competențe și abilități digitale în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre, precum și întreprinderile să promoveze egalitatea de gen în domeniul TIC prin colectarea de date defalcate pe gen privind utilizarea TIC, elaborarea de obiective, indicatori și criterii de referință pentru a urmări progresele în accesul femeilor la TIC și pentru a promova exemple de cele mai bune practici în rândul firmelor din domeniul TIC; invită EIGE să compileze date privind modul în care serviciile digitale pot fi mai bine utilizate în beneficiul femeilor și al egalității de gen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este important să se identifice provocările ce derivă din utilizarea TIC și a internetului pentru comiterea de infracțiuni, proferarea de amenințări sau comiterea de acte de hărțuire sau violență împotriva femeilor; îndeamnă responsabilii politici să trateze aceste probleme în mod corespunzător și să se asigure că există un cadru prin care agențiile de punere în aplicare a legii pot să trateze în mod eficient infracțiunile digitale; invită Comisia și statele membre să garanteze protecția fetelor de publicitatea în mediul digital care le-ar putea instiga la un comportament dăunător pentru sănătatea lor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să desfășoare campanii pentru a sensibiliza femeile cu privire la beneficiile TIC, dar și la riscurile aferente, și să le ofere educația și cunoștințele necesare cu privire la modul în care să se protejeze pe internet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită instituțiile, agențiile și organismele UE, precum și statele membre și agențiile lor de asigurare a aplicării legii să coopereze și să ia măsuri concrete pentru a-și coordona acțiunile de combatere a folosirii TIC pentru comiterea de infracțiuni legate de traficul de ființe umane, hărțuire și urmărire pe internet, acestea având adesea un caracter transfrontalier pentru care este esențială o coordonare la nivelul UE pentru anchetarea acestor infracțiuni; invită statele membre să își revizuiască dreptul penal pentru a garanta că noile forme de violență digitală sunt definite și recunoscute; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Analiză aprofundată – „Empowering women on the Internet”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Afaceri constituționale și drepturile cetățenilor, Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, octombrie 2015.

(2)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 75.

(3)  JO C 36, 29.1.2016, p. 18.

(4)  JO C 93, 9.3.2016, p. 120.

(5)  JO C 349, 17.10.2017, p. 56.

(6)  JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/33

---

P8_TA(2018)0103

Punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare (2017/2258(INI))

(2019/C 390/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 208-211 și 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 208-211 și 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării, adoptat în cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului organizat la Busan în 2011 și reînnoit în cadrul reuniunii la nivel înalt care a avut loc la Nairobi în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării, adoptat în cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului organizat la Busan în 2011 și reînnoit în cadrul reuniunii la nivel înalt care a avut loc la Nairobi în 2016,

| — | având în vedere cea de A treia conferință mondială a Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind reducerea riscurilor de dezastre, organizată la Sendai (Japonia) în perioada 14-18 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de A treia conferință mondială a Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind reducerea riscurilor de dezastre, organizată la Sendai (Japonia) în perioada 14-18 martie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU pentru dezvoltare durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015, și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă incluse în aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU pentru dezvoltare durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015, și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă incluse în aceasta,

| — | având în vedere Summitul umanitar mondial organizat la Istanbul în 23 și 24 mai 2016 și „înțelegerea majoră”la care au ajuns o parte dintre cei mai importanți donatori și furnizori de ajutoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul umanitar mondial organizat la Istanbul în 23 și 24 mai 2016 și „înțelegerea majoră”la care au ajuns o parte dintre cei mai importanți donatori și furnizori de ajutoare,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou (1), la data de 23 iunie 2000, și revizuit la 25 iunie 2005 și la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou (1), la data de 23 iunie 2000, și revizuit la 25 iunie 2005 și la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4),

| — | având în vedere Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („Acordul intern”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („Acordul intern”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 privind punerea în aplicare a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 privind punerea în aplicare a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020 (7),

| — | având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar din 2007 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar din 2007 (8),

| — | având în vedere noul Consens european privind dezvoltarea din 7 iunie 2017 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Consens european privind dezvoltarea din 7 iunie 2017 (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind angajamentul UE față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind angajamentul UE față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 intitulată „Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 intitulată „Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (13),

| — | având în vedere Raportul special nr. 18/2014 al Curții de Conturi Europene privind sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 18/2014 al Curții de Conturi Europene privind sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 15 decembrie 2017 intitulat „Raport de evaluare intermediară privind instrumentele de finanțare externă”(COM(2017)0720) și documentele conexe de lucru ale serviciilor Comisiei „Evaluarea instrumentului de cooperare pentru dezvoltare”(SWD(2017)0600) și „Evaluarea celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare”(SWD(2017)0601), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 15 decembrie 2017 intitulat „Raport de evaluare intermediară privind instrumentele de finanțare externă”(COM(2017)0720) și documentele conexe de lucru ale serviciilor Comisiei „Evaluarea instrumentului de cooperare pentru dezvoltare”(SWD(2017)0600) și „Evaluarea celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare”(SWD(2017)0601),

| — | având în vedere evaluarea externă a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (raportul final din iunie 2017), comandată de Comisie unei echipe de contractanți externi, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea externă a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (raportul final din iunie 2017), comandată de Comisie unei echipe de contractanți externi,

| — | având în vedere evaluarea externă a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (raportul final din iunie 2017), comandată de Comisie unei echipe de contractanți externi, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea externă a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (raportul final din iunie 2017), comandată de Comisie unei echipe de contractanți externi,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”(COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”(COM(2018)0098),

| — | având în vedere documentul intitulat „Raport privind coerența – Informații desprinse din evaluările externe ale instrumentelor de finanțare externă”(raportul final din iulie 2017), comandat de Comisie unei echipe de contractanți externi, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Raport privind coerența – Informații desprinse din evaluările externe ale instrumentelor de finanțare externă”(raportul final din iulie 2017), comandat de Comisie unei echipe de contractanți externi,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0118/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0118/2018),

| A. | întrucât, de la adoptarea instrumentelor de finanțare externă (IFE), cadrul internațional și cadrul de politici al UE s-au schimbat semnificativ odată cu adoptarea unor instrumente de referință cum sunt Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba, Cadrul pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030 de la Sendai și Agenda pentru umanitate; întrucât UE a jucat un rol principal în negocierea acestor instrumente; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la adoptarea instrumentelor de finanțare externă (IFE), cadrul internațional și cadrul de politici al UE s-au schimbat semnificativ odată cu adoptarea unor instrumente de referință cum sunt Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba, Cadrul pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030 de la Sendai și Agenda pentru umanitate; întrucât UE a jucat un rol principal în negocierea acestor instrumente;

| B. | întrucât Tratatul de la Lisabona, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), împreună cu Consensul european privind ajutorul umanitar, noul Consens european privind dezvoltarea, precum și principiile de la Busan pentru dezvoltarea eficientă, determină Strategia UE privind cooperarea pentru dezvoltare și ajutorul umanitar; întrucât Consiliul a adoptat, în plus, o Strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene care include, printre altele, cooperarea pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Tratatul de la Lisabona, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), împreună cu Consensul european privind ajutorul umanitar, noul Consens european privind dezvoltarea, precum și principiile de la Busan pentru dezvoltarea eficientă, determină Strategia UE privind cooperarea pentru dezvoltare și ajutorul umanitar; întrucât Consiliul a adoptat, în plus, o Strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene care include, printre altele, cooperarea pentru dezvoltare;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu Consensul european privind ajutorul umanitar, asistența umanitară trebuie să fie acordată respectând principiile umanitare ale umanității, neutralității, independenței și imparțialității și trebuie să se întemeieze pe o abordare bazată pe nevoi; întrucât ajutorul umanitar nu trebuie să fie un instrument de gestionare a situațiilor de criză; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 214 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu Consensul european privind ajutorul umanitar, asistența umanitară trebuie să fie acordată respectând principiile umanitare ale umanității, neutralității, independenței și imparțialității și trebuie să se întemeieze pe o abordare bazată pe nevoi; întrucât ajutorul umanitar nu trebuie să fie un instrument de gestionare a situațiilor de criză;

| D. | întrucât politica de dezvoltare ar trebui să completeze politica externă și gestionarea migrației ale UE, asigurându-se, în același timp, că finanțarea dezvoltării este utilizată numai pentru scopul și obiectivele legate de dezvoltare și nu pentru a acoperi cheltuielile legate de realizarea de obiective diferite, cum ar fi controlul la frontiere sau politici anti-migrație; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica de dezvoltare ar trebui să completeze politica externă și gestionarea migrației ale UE, asigurându-se, în același timp, că finanțarea dezvoltării este utilizată numai pentru scopul și obiectivele legate de dezvoltare și nu pentru a acoperi cheltuielile legate de realizarea de obiective diferite, cum ar fi controlul la frontiere sau politici anti-migrație;

| E. | întrucât principalul obiectiv al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) este de a reduce și, pe termen lung, de a eradica sărăcia în țările în curs de dezvoltare care nu beneficiază de finanțare în cadrul Fondului european de dezvoltare (FED), Instrumentului european de vecinătate (IEV) sau Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), de a acorda sprijin tematic organizațiilor societății civile și autorităților locale din țările partenere din zona de bunuri publice și provocări globale legate de dezvoltare, precum și de a susține parteneriatului strategic între Africa și UE; întrucât ICD este principalul instrument geografic în materie de cooperare pentru dezvoltare în cadrul bugetului UE, cu 19,6 miliarde EUR alocate pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât principalul obiectiv al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) este de a reduce și, pe termen lung, de a eradica sărăcia în țările în curs de dezvoltare care nu beneficiază de finanțare în cadrul Fondului european de dezvoltare (FED), Instrumentului european de vecinătate (IEV) sau Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), de a acorda sprijin tematic organizațiilor societății civile și autorităților locale din țările partenere din zona de bunuri publice și provocări globale legate de dezvoltare, precum și de a susține parteneriatului strategic între Africa și UE; întrucât ICD este principalul instrument geografic în materie de cooperare pentru dezvoltare în cadrul bugetului UE, cu 19,6 miliarde EUR alocate pentru perioada 2014-2020;

| F. | întrucât principalul obiectiv al FED este reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei în statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), precum și atingerea dezvoltării durabile în țările și teritoriile de peste mări; întrucât FED este principalul instrument de cooperare pentru dezvoltare al UE, cu peste 30,5 miliarde EUR alocate pentru cel de al 11-lea FED pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât principalul obiectiv al FED este reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei în statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), precum și atingerea dezvoltării durabile în țările și teritoriile de peste mări; întrucât FED este principalul instrument de cooperare pentru dezvoltare al UE, cu peste 30,5 miliarde EUR alocate pentru cel de al 11-lea FED pentru perioada 2014-2020;

| G. | întrucât principalul obiectiv al instrumentului pentru ajutor umanitar (IAU) este de a acorda asistență, ajutor și protecție persoanelor afectate de dezastre naturale sau provocate de om și celor aflate în situații de urgență similare, cu o atenție deosebită pentru victimele cele mai vulnerabile, indiferent de naționalitate, religie, gen, vârstă, origine etnică sau afiliere politică, ținând cont de nevoile reale, de principiile umanitare internaționale și de Consensul european privind ajutorul umanitar; |
| --- | --- |

G.

întrucât principalul obiectiv al instrumentului pentru ajutor umanitar (IAU) este de a acorda asistență, ajutor și protecție persoanelor afectate de dezastre naturale sau provocate de om și celor aflate în situații de urgență similare, cu o atenție deosebită pentru victimele cele mai vulnerabile, indiferent de naționalitate, religie, gen, vârstă, origine etnică sau afiliere politică, ținând cont de nevoile reale, de principiile umanitare internaționale și de Consensul european privind ajutorul umanitar;

| H. | întrucât IAU include, pe lângă misiunea principală care constă în acțiuni de salvare a vieților omenești, și ajutorul necesar populațiilor afectate de crize prelungite, activități de reabilitare pe termen scurt și de reconstrucție, pregătirea pentru dezastre și abordarea consecințelor provocate de deplasările populației; |
| --- | --- |

H.

întrucât IAU include, pe lângă misiunea principală care constă în acțiuni de salvare a vieților omenești, și ajutorul necesar populațiilor afectate de crize prelungite, activități de reabilitare pe termen scurt și de reconstrucție, pregătirea pentru dezastre și abordarea consecințelor provocate de deplasările populației;

| I. | întrucât cooperarea eficace pentru dezvoltare necesită abordări inovatoare, care să ofere donatorilor capacitatea de a răspunde rapid la situații locale, de a colabora cu organizații locale și de a sprijini întreprinderi și antreprenori de la nivel local, în special din țările cele mai sărace și cele mai fragile; întrucât sistemul de audit al UE trebuie să ofere donatorilor flexibilitatea de a-și asuma un risc rezonabil în asemenea proiecte, consolidând capacitatea UE de a reacționa rapid și de a oferi un ajutor eficace; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea eficace pentru dezvoltare necesită abordări inovatoare, care să ofere donatorilor capacitatea de a răspunde rapid la situații locale, de a colabora cu organizații locale și de a sprijini întreprinderi și antreprenori de la nivel local, în special din țările cele mai sărace și cele mai fragile; întrucât sistemul de audit al UE trebuie să ofere donatorilor flexibilitatea de a-și asuma un risc rezonabil în asemenea proiecte, consolidând capacitatea UE de a reacționa rapid și de a oferi un ajutor eficace;

| J. | întrucât UE este cel mai mare donator de ajutor umanitar și de asistență pentru dezvoltare din lume; întrucât, prin intermediul acestora, UE sprijină eforturile în vederea reducerii sărăciei și a promovării intereselor și valorilor fundamentale la nivel global și al UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE este cel mai mare donator de ajutor umanitar și de asistență pentru dezvoltare din lume; întrucât, prin intermediul acestora, UE sprijină eforturile în vederea reducerii sărăciei și a promovării intereselor și valorilor fundamentale la nivel global și al UE;

| K. | întrucât Summitul UE-Africa de la Abidjan din 29 și 30 noiembrie 2017 a confirmat voința de a se institui un parteneriat autentic, modernizat, globalizat și ambițios, care să creeze condițiile politice și economice pentru o adevărată egalitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât Summitul UE-Africa de la Abidjan din 29 și 30 noiembrie 2017 a confirmat voința de a se institui un parteneriat autentic, modernizat, globalizat și ambițios, care să creeze condițiile politice și economice pentru o adevărată egalitate;

| L. | întrucât numărul acordurilor de cooperare pentru dezvoltare încheiate cu țări terțe a crescut exponențial, inclusiv cu China, Rusia, Turcia, Brazilia și India; |
| --- | --- |

L.

întrucât numărul acordurilor de cooperare pentru dezvoltare încheiate cu țări terțe a crescut exponențial, inclusiv cu China, Rusia, Turcia, Brazilia și India;

| M. | întrucât reinstituirea și extinderea așa-numitei „Global Gag Rule”, care a suprimat finanțarea organizațiilor ce oferă femeilor și fetelor servicii legate de planificarea familială și de sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile conexe, ridică preocupări deosebite; |
| --- | --- |

M.

întrucât reinstituirea și extinderea așa-numitei „Global Gag Rule”, care a suprimat finanțarea organizațiilor ce oferă femeilor și fetelor servicii legate de planificarea familială și de sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile conexe, ridică preocupări deosebite;

| N. | întrucât guvernele țărilor terțe au așteptări în ceea ce privește acțiunea rapidă, eficacitatea și reacția la nevoia urgentă de a menține parteneriate de cooperare pentru dezvoltare solide; întrucât este necesară dezvoltarea unor economii deschise și productive în țările partenere, care să țină seama de noile realități și de noii actori economici prezenți pe scena internațională; |
| --- | --- |

N.

întrucât guvernele țărilor terțe au așteptări în ceea ce privește acțiunea rapidă, eficacitatea și reacția la nevoia urgentă de a menține parteneriate de cooperare pentru dezvoltare solide; întrucât este necesară dezvoltarea unor economii deschise și productive în țările partenere, care să țină seama de noile realități și de noii actori economici prezenți pe scena internațională;

| O. | întrucât, dată fiind lipsa de implicare a Regatului Unit după 2020, Brexitul va determina o reducere în bugetul UE cuprinsă între 12 și 15 %; |
| --- | --- |

O.

întrucât, dată fiind lipsa de implicare a Regatului Unit după 2020, Brexitul va determina o reducere în bugetul UE cuprinsă între 12 și 15 %;

| P. | întrucât evaluările FED și ICD confirmă că utilizarea diferitelor instrumente geografice și tematice în mod coerent este de fapt posibilă; |
| --- | --- |

P.

întrucât evaluările FED și ICD confirmă că utilizarea diferitelor instrumente geografice și tematice în mod coerent este de fapt posibilă;

| Q. | întrucât în evaluarea celui de al 11-lea FED se precizează că „există pericolul efectiv că FED va ajunge să răspundă unor agende care îl vor îndepărta de obiectivul său inițial de reducere a sărăciei, care sunt greu de conciliat cu valorile fundamentale ale FED și care compromit bunele rezultate”, că, „în ciuda consultărilor, opiniile autorităților și ale organizațiilor societății civile (cu unele excepții notabile, cum ar fi regiunea Pacificului) au fost rar luate în considerare în deciziile în materie de programare”și că „programarea din cadrul celui de al 11-lea FED a folosit astfel o abordare descendentă pentru a aplica principiul concentrării, însă în detrimentul principiului parteneriatului, principiu fundamental al Acordului de la Cotonou”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în evaluarea celui de al 11-lea FED se precizează că „există pericolul efectiv că FED va ajunge să răspundă unor agende care îl vor îndepărta de obiectivul său inițial de reducere a sărăciei, care sunt greu de conciliat cu valorile fundamentale ale FED și care compromit bunele rezultate”, că, „în ciuda consultărilor, opiniile autorităților și ale organizațiilor societății civile (cu unele excepții notabile, cum ar fi regiunea Pacificului) au fost rar luate în considerare în deciziile în materie de programare”și că „programarea din cadrul celui de al 11-lea FED a folosit astfel o abordare descendentă pentru a aplica principiul concentrării, însă în detrimentul principiului parteneriatului, principiu fundamental al Acordului de la Cotonou”;

| R. | întrucât, potrivit evaluării FED, până în aprilie 2017, aproximativ 500 de milioane EUR din rezerva FED au fost alocate pentru a susține operațiuni ale Direcției Generale Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene a Comisiei Europene (ECHO), aproximativ 500 de milioane EUR au fost alocate ca sprijin de urgență pentru anumite țări și 1,5 miliarde EUR au fost alocate Fondului fiduciar de urgență pentru Africa al UE; întrucât FED contribuie, de asemenea, la noul Fond european pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit evaluării FED, până în aprilie 2017, aproximativ 500 de milioane EUR din rezerva FED au fost alocate pentru a susține operațiuni ale Direcției Generale Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene a Comisiei Europene (ECHO), aproximativ 500 de milioane EUR au fost alocate ca sprijin de urgență pentru anumite țări și 1,5 miliarde EUR au fost alocate Fondului fiduciar de urgență pentru Africa al UE; întrucât FED contribuie, de asemenea, la noul Fond european pentru dezvoltare durabilă;

| S. | întrucât ICD prevede că „ICD rămâne în general relevant și adecvat scopului, atât în momentul în care a fost adoptat, cât și la jumătatea perioadei de punere în aplicare a sa. Aceasta este, în linii mari, în concordanță cu noile documente de politică (de exemplu, noul Consens european privind dezvoltarea și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă), deși punerea în aplicare a anumitor priorități s-ar putea dovedi dificilă în forma sa actuală”; |
| --- | --- |

S.

întrucât ICD prevede că „ICD rămâne în general relevant și adecvat scopului, atât în momentul în care a fost adoptat, cât și la jumătatea perioadei de punere în aplicare a sa. Aceasta este, în linii mari, în concordanță cu noile documente de politică (de exemplu, noul Consens european privind dezvoltarea și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă), deși punerea în aplicare a anumitor priorități s-ar putea dovedi dificilă în forma sa actuală”;

| T. | întrucât, la momentul adoptării IFE 2014-2020, Parlamentul și-a exprimat preferința pentru un IFE distinct dedicat cooperării pentru dezvoltare și a solicitat alocarea specifică a unor fonduri pentru dezvoltare în eventualitatea în care FED va fi înscris în buget; |
| --- | --- |

T.

întrucât, la momentul adoptării IFE 2014-2020, Parlamentul și-a exprimat preferința pentru un IFE distinct dedicat cooperării pentru dezvoltare și a solicitat alocarea specifică a unor fonduri pentru dezvoltare în eventualitatea în care FED va fi înscris în buget;

| U. | întrucât, în ceea ce privește Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE, în evaluarea FED se precizează că „în comparație cu proiectele standard din cadrul FED, perioada mai scurtă de elaborare și de aprobare, implicarea indirectă a UE în implementarea proiectelor și faptul că aceste proiecte au ca punct de plecare mai degrabă preocupările principale ale UE decât un răspuns la obiectivele pe termen lung ale țărilor partenere, toate dau naștere unor preocupări privind eficacitatea probabilă și durabilitatea proiectelor finanțate prin Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE și capacitatea UE de a monitoriza îndeaproape implementarea acestora”; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în ceea ce privește Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE, în evaluarea FED se precizează că „în comparație cu proiectele standard din cadrul FED, perioada mai scurtă de elaborare și de aprobare, implicarea indirectă a UE în implementarea proiectelor și faptul că aceste proiecte au ca punct de plecare mai degrabă preocupările principale ale UE decât un răspuns la obiectivele pe termen lung ale țărilor partenere, toate dau naștere unor preocupări privind eficacitatea probabilă și durabilitatea proiectelor finanțate prin Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE și capacitatea UE de a monitoriza îndeaproape implementarea acestora”;

| V. | întrucât fluxul financiar din Uniune către țările beneficiare ale instrumentelor financiare pentru dezvoltare se dovedește inferior fondurilor generate sub formă privată de cetățeni ai diasporei din aceleași țări, care locuiesc în Europa; |
| --- | --- |

V.

întrucât fluxul financiar din Uniune către țările beneficiare ale instrumentelor financiare pentru dezvoltare se dovedește inferior fondurilor generate sub formă privată de cetățeni ai diasporei din aceleași țări, care locuiesc în Europa;

| W. | întrucât, în ciuda faptului că a beneficiat mulți ani de miliarde de euro din FED și în ciuda preocupărilor serioase exprimate de Comisie cu privire la gestiunea sa financiară, Instrumentul financiar pentru pace în Africa nu se regăsește în evaluarea FED; întrucât Instrumentul financiar pentru pace în Africa nu a mai fost evaluat din 2011; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în ciuda faptului că a beneficiat mulți ani de miliarde de euro din FED și în ciuda preocupărilor serioase exprimate de Comisie cu privire la gestiunea sa financiară, Instrumentul financiar pentru pace în Africa nu se regăsește în evaluarea FED; întrucât Instrumentul financiar pentru pace în Africa nu a mai fost evaluat din 2011;

| X. | întrucât, potrivit evaluărilor lor și raportului Comisiei de evaluare la jumătatea perioadei privind instrumentele de finanțare externă, eficacitatea și impactul pe termen lung al ICD și FED în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor lor sunt dificil de măsurat din cauza limitărilor semnificative în definirea sistemelor de evaluare și monitorizare adecvate și în evaluarea rolului jucat de factorii externi, la care se adaugă gama largă de țări și teme în cauză; întrucât, potrivit evaluatorilor, combinarea surselor de finanțare mobilizează resurse suplimentare doar în 50 % dintre cazuri; |
| --- | --- |

X.

întrucât, potrivit evaluărilor lor și raportului Comisiei de evaluare la jumătatea perioadei privind instrumentele de finanțare externă, eficacitatea și impactul pe termen lung al ICD și FED în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor lor sunt dificil de măsurat din cauza limitărilor semnificative în definirea sistemelor de evaluare și monitorizare adecvate și în evaluarea rolului jucat de factorii externi, la care se adaugă gama largă de țări și teme în cauză; întrucât, potrivit evaluatorilor, combinarea surselor de finanțare mobilizează resurse suplimentare doar în 50 % dintre cazuri;

| Y. | întrucât Parlamentul s-a confruntat cu termene foarte scurte pentru controlul proiectelor de măsuri de punere în aplicare; întrucât aceste termene nu iau în considerare în mod corespunzător caracteristicile activităților parlamentare; întrucât uneori acest lucru a fost agravat de faptul că proiectele de măsuri de punere în aplicare au fost trimise Parlamentului după expirarea termenului sau înaintea perioadelor de vacanță, ceea ce a redus și mai mult capacitatea acestuia de a-și exercita în mod corespunzător competențele de control; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Parlamentul s-a confruntat cu termene foarte scurte pentru controlul proiectelor de măsuri de punere în aplicare; întrucât aceste termene nu iau în considerare în mod corespunzător caracteristicile activităților parlamentare; întrucât uneori acest lucru a fost agravat de faptul că proiectele de măsuri de punere în aplicare au fost trimise Parlamentului după expirarea termenului sau înaintea perioadelor de vacanță, ceea ce a redus și mai mult capacitatea acestuia de a-și exercita în mod corespunzător competențele de control;

| Z. | întrucât UE a recunoscut importanța parteneriatelor cu organizațiile societății civile (OSC) în relațiile externe; întrucât acest lucru presupune implicarea organizațiilor societății civile în programarea și punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât UE a recunoscut importanța parteneriatelor cu organizațiile societății civile (OSC) în relațiile externe; întrucât acest lucru presupune implicarea organizațiilor societății civile în programarea și punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă;

Fapte și constatări în urma evaluării la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a ICD, FED și IAU

Considerații generale

| 1. | este mulțumit că evaluările ICD, FED și IAU arată că obiectivele acestor instrumente au fost în mare măsură pertinente pentru prioritățile în materie de politici valabile la momentul conceperii lor și că instrumentele sunt, în general, adecvate scopului și corespund valorilor și obiectivelor ODD; constată că deficitul anual de finanțare pentru atingerea obiectivelor ODD se ridică la 200 de miliarde de dolari americani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că unele dintre țările în care sunt operaționale programe geografice ale FED și ICD au înregistrat progrese în ceea ce privește reducerea sărăciei și dezvoltarea umană și economică în ultimii zece ani, în timp ce pentru altele situația rămâne critică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată cu satisfacție că prioritățile ICD și FED sunt în conformitate cu valorile și obiectivele ODD-urilor, datorită rolului fundamental jucat de UE în adoptarea acestora, și că acest lucru a facilitat și a simplificat mult evaluarea la jumătatea perioadei a acestor instrumente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că, în primul an de transpunere în practică, ICD și FED au permis UE să răspundă la crize și nevoi noi datorită caracterului extins al obiectivelor acestor instrumente; constată însă că înmulțirea crizelor și apariția unor noi priorități politice au pus o presiune financiară asupra ICD, FED și IAU, le-au întins până la limita lor maximă și au dus la decizia de a institui noi mecanisme ad hoc, cum sunt fondurile fiduciare, care dau naștere unor preocupări serioase, în special în ceea ce privește transparența, responsabilitatea democratică și îndepărtarea de la obiectivele de dezvoltare; reamintește de Fondul european pentru dezvoltare durabilă, recent adoptat, care a fost instituit pentru a oferi o capacitate mai mare de mobilizare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este satisfăcut de coerența internă din cadrul ICD și FED, care se datorează, în mare măsură, evaluărilor de înaltă calitate, proceselor decizionale armonizate și concentrării sectoriale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că, în anumite cazuri, sprijinul bugetar continuă să facă obiectul unor critici legate de utilitatea și de eficacitatea acestuia, cu toate că această modalitate de sprijin corespunde unei concepții moderne despre cooperare, care se înscrie pe deplin în logica unor adevărate parteneriate de dezvoltare, permite asumarea politicilor de către țările partenere și oferă avantajul flexibilității și al eficienței; consideră, prin urmare, că este necesară consolidarea unui parteneriat politic și instituțional care să promoveze acordarea sprijinului bugetar și care să pună în același timp accentul pe guvernanța economică performantă și respectarea valorilor democratice; evidențiază că politica de cooperare pentru dezvoltare trebuie să fie pusă în aplicare într-un mod în care să se țină seama de dorințele țărilor și populațiilor care au nevoie de aceasta, asigurându-se că acestea participă la procesul de luare a deciziilor și că își asumă responsabilitatea pentru punerea sa în aplicare transparentă și eficientă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută faptul că un număr mare de țări au devenit țări cu venituri medii superioare (UMIC) și, drept urmare, au ieșit de sub incidența cooperării bilaterale în cadrul ICD sau au primit granturi reduse de cooperare bilaterală în cadrul FED, dat fiind faptul că ajutorul pentru dezvoltare, alături de politicile naționale de succes, pot avea rezultate pozitive; reamintește că sărăcia și dezvoltarea sunt multidimensionale și că menținerea PIB-ului ca unic indicator de dezvoltare nu este suficientă; constată, de asemenea, că, deoarece o mare parte din populația cea mai săracă a lumii trăiește în țări cu venituri medii, în care inegalitățile persistă, retragerea bruscă a ajutoarelor pentru țările cu venituri medii ar putea submina realizarea ODD; insistă, prin urmare, asupra necesității de a se continua sprijinirea acestor țări, în această etapă sensibilă a drumului lor spre un nivel mai ridicat de dezvoltare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază nevoia de a garanta faptul că ajutorul pentru dezvoltare este utilizat în conformitate cu scopul său inițial, cu respectarea principiilor eficacității ajutorului și dezvoltării; reiterează faptul că cooperarea pentru dezvoltare a UE ar trebui să se alinieze la planurile și nevoile țărilor partenere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că interesele naționale pe termen scurt ale UE (în materie de securitate sau de migrație) nu ar trebui să determine în niciun caz agenda sa de dezvoltare și că principiile eficacității ajutorului și a dezvoltării ar trebui să fie pe deplin respectate și aplicate tuturor formelor de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de concluziile Comisiei conform cărora coerența instrumentelor ar putea fi îmbunătățită prin raționalizare; subliniază faptul că nu s-a făcut nicio referire la o astfel de constatare în niciuna dintre diferitele evaluări; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este preocupat de concluziile evaluatorilor referitoare la lipsa unor sisteme de monitorizare și de evaluare care face dificilă măsurarea rezultatelor; subliniază, pe de altă parte, numeroasele concluzii pozitive referitoare la politicile UE de dezvoltare din cadrul auditurilor efectuate de Curtea Europeană de Conturi (CCE); reamintește observațiile Curții de Conturi Europene din Raportul său special nr. 18/2014 privind sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axat pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid; solicită Comisiei să profite de acest prilej pentru a-și îmbunătăți în continuare sistemul-cadru privind rezultatele, ținând seama de recomandările din partea CEA; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este surprins de discrepanțele dintre rezultatele evaluării și concluziile formulate de Comisie în evaluarea la jumătatea perioadei; regretă faptul că concluziile Comisiei nu abordează deloc problemele grave precum lipsa parteneriatului din cadrul instrumentului și riscul ca instrumentele să se îndepărteze de la obiectivul de reducere a sărăciei, în ciuda faptului că acest lucru reprezintă un element-cheie al evaluării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este preocupat de lipsa datelor sau de caracterul limitat al acestora; observă că absența unui sistem de monitorizare și de evaluare dincolo de Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM-uri) și ODD-uri nu permite măsurarea exactă a schimbărilor, de exemplu în ceea ce privește flexibilitatea instrumentului sau nivelul de coerență cu alte instrumente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază, de asemenea, că lipsa unui capitol de finanțare rezervat în mod expres stimulării dezbaterii politice, în special în ceea ce privește sprijinul acordat partidelor politice, nu favorizează îndeplinirea unor obiective de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită ca raportarea să fie ameliorată prin elaborarea automată de statistici și indicatori; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că Comisia nu a profitat de oportunitatea evaluării la jumătatea perioadei pentru a-și adapta politicile la cerințele stabilite în Consensul european privind dezvoltarea în ceea ce privește sprijinul pentru agricultura ecologică, durabilă și la scară mică; constată că, dimpotrivă, măsurile propuse includ și mai mult sprijin pentru agricultura la scară largă și pentru întreprinderile din domeniul agricol;
  ICD |
| --- | --- |

16.

ICD

| 17. | subliniază că importanța ICD ține în primul rând de flexibilitatea cu care este capabil să răspundă la evenimente neprevăzute în ceea ce privește alegerea metodelor de programare și de implementare și realocările în cadrul instrumentelor și între acestea, precum și utilizarea fondurilor de rezervă; subliniază că flexibilitatea programării multianuale a permis, în plus, adaptarea duratei perioadei de programare la situația de pe teren, realocarea rapidă a finanțării în caz de schimbări majore și utilizarea unor măsuri speciale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută faptul că evaluările au subliniat pertinența strategică a programului tematic al ICD, în special abilitatea sa de a promova acțiunile globale privind bunurile publice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de simplificarea, armonizarea și de modalitățile extinse de implementare introduse în Regulamentul (UE) nr. 236/2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe, care au condus la îmbunătățirea eficacității în cadrul ICD; subliniază faptul că Regulamentul (UE) nr. 233/2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare nu oferă detalii legate de un sistem de monitorizare și de evaluare pentru măsurarea performanței instrumentului; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că procedurile de punere în aplicare, unele dintre ele provenite din Regulamentul financiar, sunt în continuare percepute ca fiind anevoioase și de lungă durată, ceea ce discreditează UE și sporește atractivitatea abordărilor unor țări percepute ca fiind mai puțin formale și condiționate; reamintește, în acest context, că unele dintre aceste proceduri derivă din Regulamentul financiar, iar nu din instrumentele de finanțare externă (IFE), în timp ce alte cerințe se bazează pe aplicarea principiilor fundamentale ale cooperării pentru dezvoltare, cum ar fi parteneriatul și asumarea responsabilității; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că documentele de lucru ale serviciilor Comisiei indică un nivel relativ scăzut al sumelor plătite în comparație cu sumele angajate; subliniază că, în contextul unei „concurențe”în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, aceasta este o problemă majoră; solicită, prin urmare, îmbunătățirea comunicării privind posibilitățile de finanțare, pentru a se asigura că partenerii UE sunt informați; solicită formarea actorilor locali, în special a funcționarilor publici, în pregătirea dosarelor europene, astfel încât să poată îndeplini mai bine criteriile și astfel să-și sporească șansele ca proiectele lor să fie selectate; observă că această formare ar putea, de asemenea, să vizeze o mai bună reacție la cererile de proiecte ale altor organizații internaționale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | este preocupat de faptul că evaluarea la jumătatea perioadei a ICD subliniază riscul unei lipse de conformitate cu cerința de a aloca cel puțin 20 % din asistența din cadrul ICD serviciilor sociale de bază, cum ar fi sănătatea, precum și învățământului secundar și altor servicii sociale, atunci când aceste nevoi sunt esențiale pentru dezvoltarea acestor țări; este, de asemenea, preocupat de sprijinul inadecvat acordat sistemelor naționale de sănătate, precum și de lipsa unor date referitoare la rezultatele obținute în legătură cu finanțarea învățământului; reamintește de angajamentul asumat în cadrul Consensului european privind dezvoltarea de a aloca 20 % din asistența oficială pentru dezvoltare a UE (AOD) incluziunii sociale și dezvoltării umane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă satisfacția cu privire la obiectivele și rezultatele programului tematic dedicat organizațiilor societății civile și autorităților locale și solicită menținerea sa în instrumentele viitoare; este foarte preocupat însă de importanța tot mai mică acordată OSC și autorităților locale în etapele de programare și de implementare ale programelor și solicită consolidarea rolului acestor organisme, inclusiv în calitatea lor de furnizori de servicii, precum și modalități de cooperare mai bine adaptate și o abordare mai strategică; subliniază faptul că dezvoltarea acestor țări poate fi obținută integral numai prin cooperarea cu autoritățile locale legitime; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încurajează Comisia să pună în aplicare politici care să favorizeze implicarea diasporei africane în calitate de actor-cheie ai dezvoltării;
  FED |
| --- | --- |

23.

FED

| 24. | observă că FED a jucat un rol important în eradicarea sărăciei și în atingerea ODD; constată însă că dovezile care să demonstreze înregistrarea de progrese sunt mai reduse la nivel regional și că FED nu a stabilit în mod constant sinergii solide și coerența în cadrul programelor sale de cooperare naționale, regionale și intra-ACP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă faptul că evaluarea la jumătatea perioadei nu a inclus Instrumentul financiar pentru pace în Africa, care nu a fost evaluat în mod corespunzător de mulți ani; consideră că, în perioade în care se pune un accent politic din ce în ce mai mare pe legătura dintre dezvoltare și securitate, elaborarea de politici bazate pe elemente concrete este un element-cheie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută faptul că FED s-a dovedit a fi adecvat scopului într-un mediu aflat în continuă schimbare, datorită unui ciclu de planificare redus, raționalizării procedurilor și gestionării bugetare îmbunătățite; constată însă că acesta nu este încă complet adaptat la contextul modificat și că procedurile sunt în continuare rigide și anevoioase într-o oarecare măsură; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că nevoile și caracterul foarte diferite ale grupurilor de țări membre ACP și țări și teritorii de peste mări (TTPM) vizate de FED ridică semne de întrebare cu privire la abordarea universală de tip „format unic”care caracterizează alegerea procedurilor și modalităților și, în ultimă instanță, cu privire la domeniul de aplicare teritorială al FED; reamintește nevoia unui parteneriat nou și veritabil între egali, cu accent deosebit pe drepturile omului; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că FED a fost obligat să răspundă unui număr tot mai mare de solicitări politice, cum ar fi securitatea și migrația, care sunt dificil de aliniat cu valorile sale fundamentale și cu principiile politicii de dezvoltare și de cooperare a UE, în special cele de eradicare a sărăciei;
  IAU |
| --- | --- |

28.

IAU

| 29. | își exprimă satisfacția în legătură cu îndeplinirea de către IAU a obiectivului său de a oferi asistență în situații de urgență, respectând pe deplin dreptul internațional public și asigurând totodată faptul că ajutorul umanitar nu este instrumentalizat și că principiile umanității, imparțialității, neutralității și independenței sunt respectate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că numărul crizelor umanitare și al dezastrelor în care s-a implicat IAU a crescut semnificativ în ultimii ani, ceea ce a dus la utilizarea integrală a rezervei pentru ajutoare de urgență și a făcut necesară utilizarea unor fonduri suplimentare; constată, de asemenea, că această situație nu are perspective de îmbunătățire pe termen scurt și mediu având în vedere numărul tot mai mare al situațiilor de criză care afectează numeroase părți ale lumii; observă că acest lucru evidențiază necesitatea unei majorări substanțiale a rezervei pentru ajutoare de urgență și a unei utilizări mai rapide și mai flexibile a tuturor resurselor disponibile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este de părere că oamenii și comunitățile trebuie să rămână principalele ținte și principalele părți interesate ale IAU și că în toate situațiile ar trebui adoptată o abordare flexibilă, coordonată și specifică contextului, care să țină cont de opiniile guvernelor și autorităților locale, precum și ale comunităților locale, ale organizațiilor religioase orientate spre dezvoltare și ale actorilor societății civile; subliniază faptul că multe dintre aceste organizații, inclusiv organizațiile din diasporă aflate în Europa, desfășoară o activitate importantă în mai multe domenii esențiale și pot genera valoare adăugată pentru ajutorul umanitar; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că Organizația Mondială a Sănătății include avorturile nesigure printre primele trei cauze ale mortalității materne; reamintește temeiul juridic declarat la nivel internațional al dreptului la sănătatea sexuală și a reproducerii și al drepturilor victimelor violenței sexuale și ale persoanelor afectate de situațiile de conflict; |
| --- | --- |

32.

Recomandări pentru perioada de punere în aplicare rămasă

| 33. | subliniază că ICD, FED și IAU ar trebui puse în aplicare în lumina noului cadru de politici internațional și al UE, inclusiv al Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice, al Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba, al Agendei pentru umanitate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește faptul că ODD-urile trebuie să fie îndeplinite la nivel mondial printr-un angajament comun și prin eforturi comune și parteneriatul tuturor actorilor internaționali, incluzând astfel țări dezvoltate și în curs de dezvoltare, precum și organizații internaționale; subliniază faptul că, la nivelul UE, acest lucru necesită politici interne și externe concepute și puse în aplicare în comun, în mod coerent și coordonat, în conformitate cu principiile coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD); este de părere că coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) a devenit un factor major în definirea și punerea în aplicare a IFE și în adoptarea altor politici și instrumente ale UE, datorită interconectării dintre politicile interne și externe ale UE; consideră însă că coerența globală dintre instrumente ar trebui îmbunătățită și mai mult, în special prin îmbunătățirea coerenței și coordonării programelor geografice și tematice și printr-o mai mare coordonare și complementaritate cu alte politici ale UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este preocupat de faptul că UMIC care au ieșit de sub incidența FED și a ICD s-ar putea confrunta cu un deficit de finanțare care le plasează într-o situație de vulnerabilitate; invită Comisia să reflecteze la consecințe, să ia în considerare măsuri de prevenire a efectelor negative și să faciliteze accesul țărilor cu venituri medii superioare (UMIC) la IFE adaptate nevoilor lor, în special în vederea intensificării eforturilor de a consolida buna guvernanță prin combaterea corupției, a fraudei fiscale și a impunității, asigurarea respectării statului de drept și desfășurarea unor alegeri libere și corecte, asigurarea accesului egal la justiție, precum și reducerea deficiențelor instituționale; recunoaște activitatea desfășurată de EUROsociAL în acest domeniu; subliniază, totodată, nevoia de a acorda prioritate alocării de granturi țărilor cel mai puțin dezvoltate, care sunt expuse instabilității, se confruntă cu obstacole structurale importante în calea dezvoltării durabile și care, prin urmare, depind în mod semnificativ de finanțările publice internaționale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este de părere că IFE ar trebui să sprijine în continuare OSC atât la nivelul UE, cât și la nivel local, comunitățile locale, guvernele regionale și autoritățile locale din țările partenere și parteneriatele acestora cu guvernele locale și regionale europene și să le faciliteze în mod sistematic participarea activă la dialoguri multipartite privind politicile UE și toate procesele de programare vizând toate instrumentele; consideră, de asemenea, că UE ar trebui să promoveze rolul de organism de monitorizare al OSC atât în interiorul, cât și în afara UE, și să sprijine reformele în favoarea descentralizării din țările partenere; salută, în acest context, intenția Comisiei de a intensifica și de a consolida eforturile continue de a stabili parteneriate și un dialog cu societatea civilă care își desfășoară activitatea în domeniul dezvoltării, precum și de a intensifica angajamentul în cadrul dialogului cu rețelele de OSC și implicarea acestora în elaborarea politicilor și în procesele UE; reamintește că UE ar trebui să sprijine consolidarea democratică prin identificarea unor mecanisme care să susțină activitățile organizațiilor din țări terțe, pentru a contribui la stabilizarea și îmbunătățirea standardelor instituționale pentru gestionarea bunurilor publice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își confirmă determinarea de a monitoriza îndeplinirea angajamentului UE de a oferi sprijin continuu dezvoltării umane, pentru a îmbunătăți viețile oamenilor, în acord cu ODD; reamintește faptul că, în ceea ce privește ICD, acest lucru se traduce prin necesitatea de a aloca cel puțin 20 % din asistență serviciilor sociale de bază, cu accent pe sănătate și educație, și învățământului secundar; este preocupat, prin urmare, de faptul că, într-o perioadă în care persistă îndoieli legate de îndeplinirea obiectivului de a aloca 20 % din ajutorul UE dezvoltării umane, Comisia schimbă destinația finanțării dinspre dezvoltarea umană înspre investiții; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită aplicarea strictă a unor condiții prealabile care să permită utilizarea sprijinului bugetar, precum și o monitorizare mai sistematică a acestei modalități de ajutor în țările partenere, pentru a îmbunătăți responsabilitatea, transparența și eficacitatea ajutorului și alinierea sprijinului bugetar cu obiectivele sale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | avertizează în legătură cu recurgerea abuzivă la fondurile fiduciare, care amenință specificitatea politicii europene de cooperare pentru dezvoltare; insistă asupra faptului că acestea ar trebui să fie utilizate numai în cazul în care valoarea adăugată a acestora în comparație cu alte modalități de ajutor este garantată, mai ales în situații de urgență, iar utilizarea lor să fie întotdeauna în deplină conformitate cu principiile privind eficacitatea ajutorului și cu obiectivul principal al politicii de dezvoltare: eradicarea sărăciei; este preocupat de faptul că contribuțiile statelor membre și ale altor donatori la fondurile fiduciare au fost sub așteptări, cu consecințe negative pentru eficacitatea acestora; reamintește nevoia unui control parlamentar al acestor fonduri; este deosebit de preocupat în legătură cu concluziile evaluării FED referitoare la eficacitatea Fondului fiduciar de urgență pentru Africa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că Comisia ar trebui să asigure transparența la utilizarea fondurilor fiduciare prin transmiterea în mod regulat, printre altele, a unor informații actualizate către Parlament și prin implicarea sa adecvată în structuri de guvernanță relevante, în temeiul legislației aplicabile a UE; reamintește, de asemenea, că fondurile fiduciare ar trebui să aplice întreaga gamă de principii ale eficacității dezvoltării, ar trebui să fie coerente cu prioritățile, principiile și valorile de dezvoltare pe termen lung, cu strategiile de țară de la nivel național și european, precum și cu alte instrumente și programe relevante și că un raport de monitorizare care evaluează această aliniere ar trebui publicat bianual; reiterează, în acest sens, faptul că Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE are drept scop abordarea cauzelor profunde ale migrației prin promovarea rezilienței, a oportunităților economice, a egalității de șanse, a securității și a dezvoltării; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că bugetul consacrat acțiunii externe a UE este mobilizat și consolidat continuu, ceea ce epuizează toate marjele disponibile pentru a combate numărul tot mai mare de situații de criză; este de părere că, în acest context de crize multiple și incertitudine, IFE trebuie să aibă suficientă flexibilitate pentru a fi în măsură să se ajusteze rapid la prioritățile în schimbare și la evenimente neprevăzute și să livreze rapid rezultate la fața locului; recomandă, în acest scop, o utilizare inteligentă a rezervei IFE sau a fondurilor neutilizate, mai multă flexibilitate la programarea multianuală, o combinare adecvată a modalităților de finanțare și o mai mare simplificare la nivelul punerii în aplicare; subliniază, cu toate acestea, că nu ar trebui să se obțină o mai mare flexibilitate în detrimentul eficacității și previzibilității ajutorului, priorităților geografice și tematice pe termen lung sau angajamentelor pentru a susține reformele din țările partenere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să pună în aplicare IAU într-un mod care să respecte principiile umanitare, angajamentele convenite în cadrul „înțelegerii majore”din cadrul Summitului umanitar mondial și concluziile Raportului special nr. 15/2016 al CCCE (14); invită Comisia, în special, să îmbunătățească transparența în cadrul programării strategice și al procedurii de selecție a finanțării, să acorde atenția cuvenită eficienței rentabilității acțiunilor, fără a compromite obiectivele ajutorului umanitar și dorința de a-i ajuta pe cei mai vulnerabili, păstrând totodată capacitatea de a susține imperativul umanitar prin sprijinirea persoanelor celor mai vulnerabile și acționând acolo unde sunt cele mai urgente nevoi, să îmbunătățească monitorizarea în timpul punerii în aplicare, să aloce mai multă finanțare organismelor naționale și locale de intervenție de urgență, să reducă birocrația prin cerințe de raportare armonizate și să planifice strategia, programarea și finanțarea pe o bază multianuală, pentru a asigura o mai mare predictibilitate, flexibilitate, rapiditate și continuitate a ajutorului umanitar; |
| --- | --- |

42.

| 43. | insistă asupra faptului că ajutorul umanitar trebuie să fie în continuare alocat grupurilor de populație în zonele de criză și că actorii din domeniul umanitar ar trebui să aibă acces neîngrădit la victime în zonele de conflict și țările fragile, pentru a le permite să-și desfășoare activitatea; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să asigure că, pe lângă răspunsul imediat la crizele umanitare, IAU, alături de ICD și FED și în completarea acestora și în contextul legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, generează reziliență la șocurile viitoare prin promovarea unor strategii și a unor structuri de alertă timpurie și de prevenire, oferă beneficii de dezvoltare sustenabilă pe termen mai lung, în conformitate cu nevoia de a stabili o legătură între ajutor, reabilitare și dezvoltare, și nu trece cu vederea crizele uitate respectând pe deplin principiul de a nu lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | observă că trebuie îmbunătățită complementaritatea dintre instrumentele de dezvoltare și IAU, în special în contextul legăturii dintre ajutorul umanitar și dezvoltare, al noii abordări strategice în ceea ce privește reziliența și al angajamentului UE pentru reducerea riscului de dezastre și pentru pregătirea pentru dezastre, fără a submina obiectivele și misiunile acestora; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că dezvoltarea completează ajutorul umanitar în vederea prevenirii șocurilor și crizelor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită recunoașterea caracterului specific al ajutorului umanitar în cadrul bugetului UE, ceea ce implică necesitatea securizării rezervei pentru ajutoare de urgență ca instrument flexibil pentru a reacționa la crizele noi cu fonduri suficiente; |
| --- | --- |

47.

| 48. | este de părere că delegațiile Uniunii ar trebui să fie implicate mai mult în deciziile în materie de programare a cooperării pentru dezvoltare în cadrul diferitelor IFE pe care le gestionează; consideră că acest lucru ar permite, de asemenea, îmbunătățirea complementarității și a sinergiilor, precum și o mai bună aliniere la nevoile țărilor partenere și la asumarea responsabilității din partea acestora; |
| --- | --- |

48.

| 49. | insistă asupra necesității de a angaja personal corespunzător la sediul Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă și în delegațiile UE, atât din punct de vedere numeric, cât și în ceea ce privește cunoștințele de specialitate în domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | este nemulțumit de termenul foarte scurt alocat Parlamentului pentru controlul proiectelor de măsuri de punere în aplicare în cadrul ICD; solicită insistent Comisiei să modifice Regulamentul de procedură al ICD și al comitetelor privind ajutorul umanitar până în decembrie 2018, astfel încât Parlamentul și Consiliul să dispună de mai mult timp pentru a-și exercita în mod adecvat competențele de control; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită insistent Comisiei și SEAE să intensifice și să îmbunătățească coordonarea donatorilor prin programe comune și printr-o punere în aplicare în comun cu alte state membre și alți donatori, aliniate cu programele pentru dezvoltare naționale ale țărilor partenere, sub conducerea și coordonarea delegațiilor Uniunii; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită Parlamentului un control politic intensificat al documentelor de programare aferente celui de al 11-lea FED ca mijloc de consolidare a transparenței și a responsabilității; |
| --- | --- |

52.

Recomandări pentru arhitectura post-2020 a ICD și a FED și pentru punerea în aplicare viitoare a IAU

| 53. | reiterează autonomia politicilor de dezvoltare și umanitare ale UE, care se bazează pe temeiuri juridice specifice recunoscute în tratate, care stabilesc valori și obiective care sunt specifice și nu ar trebui subordonate strategiei geopolitice a UE și care ar trebui să fie aliniate întotdeauna cu principiile eficacității dezvoltării și, în cazul ajutorului umanitar, cu principiile umanității, imparțialității, neutralității și independenței; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază necesitatea absolută a menținerii separate a instrumentelor de dezvoltare și ajutor umanitar, respectând principiile cheie pentru dezvoltare, având în vedere constatările evaluării FED și ICD privind lipsa de parteneriat și amenințarea la adresa obiectivului central de reducere a sărăciei în noul cadru de deplasare a priorităților politice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că FED, ICD și IAU sunt caracterizate de o execuție bugetară pozitivă și sunt esențiale pentru demonstrarea solidarității internaționale, contribuind totodată la credibilitatea UE pe scena mondială; consideră că, indiferent de posibilele modificări structurale sau fuziuni cu privire la aceste instrumente, inclusiv posibila includere a FED în buget, creditele totale pentru următorul CFM ar trebui să fie majorate, fără a atenua criteriile pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD), iar viitoarea arhitectură a instrumentelor de finanțare externă ar trebui să includă o incorporare mai transparență a fondurilor fiduciare și a facilităților, ghidate de principiile esențiale ale asumării democratice a responsabilității și eficacității dezvoltării, precum și o posibilă continuare a Planului de investiții externe, pe baza unei evaluări care să demonstreze adiționalitatea sa în materie de dezvoltare și impactul asupra drepturilor omului, societății și mediului; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Consiliul, Comisia și Banca Europeană de Investiții să încheie un acord interinstituțional cu Parlamentul cu privire la transparența, responsabilitatea și controlul parlamentar pe baza principiilor strategice expuse în noul Consens european privind dezvoltarea, având în vedere schimbarea modalităților de acordare a ajutorului, trecerea de la granturi directe la fonduri fiduciare și combinarea surselor de finanțare, inclusiv prin intermediul Fondului european pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază imaginea pozitivă de care se bucură UE în rândul comunității internaționale ca actor global cooperant, dar care riscă să fie afectată de procedurile administrative greoaie și lente; este de părere că acest lucru contribuie la puterea necoercitivă („soft power”) a UE în relațiile internaționale, ceea ce impune nevoia unei politici de dezvoltare puternice și autonome după 2020, cu instrumente de dezvoltare diferențiate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei, alături de punerea în aplicare a ODD și a Acordului de la Paris și protecția bunurilor comune globale, ar trebui să constituie principalele obiective ale politicii de dezvoltare a UE și ale instrumentelor sale de dezvoltare, cu o atenție specială îndreptată către categoriile cele mai expuse riscurilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că arhitectura post-2020 a ICD și a FED și punerea în aplicare a IAU trebuie aliniate cu angajamentele internaționale ale UE, inclusiv cu Agenda 2030 pentru obiectivele de dezvoltare durabilă, Acordul de la Paris, precum și cu cadrul de politici al UE, cum ar fi Consensul european privind dezvoltarea, noua Strategie globală pentru politica externă și de securitate a UE și cu Consensul european privind ajutorul umanitar; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că arhitectura noilor IFE ar trebui să țină cont de buna funcționare dovedită a actualelor IFE, de eligibilitatea pentru ODA și de nevoia de a obține rezultate în privința ODD-urilor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și dimensiunea globală a multor ODD-uri necesită o nouă abordare politică prin care toți actorii politici, atât din țările în curs de dezvoltare, cât și din țările dezvoltate, să se angajeze să contribuie la atingerea ODD-urilor prin politici interne și externe coerente și coordonate și consideră că noile IFE post-2020 și Consensul european privind dezvoltarea vor fi esențiale în acest scop; |
| --- | --- |

61.

| 62. | este convins de importanța promovării unei abordări a dezvoltării bazate pe drepturile omului și pe principii, care să promoveze astfel principiile democratice, valorile fundamentale și drepturile omului la nivel mondial; invită Comisia și SEAE să combine în mod adecvat asistența în cadrul IFE și dialogul politic, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul organizațiilor regionale și mondiale, pentru a promova aceste principii, valori și drepturi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | consideră că este esențial să se integreze în mod transversal și intersectorial protecția mediului și posibilitățile pe care le oferă politicile de mediu în toate politicile de dezvoltare; regretă progresele insuficiente în materie de integrare a democrației, a drepturilor omului și a egalității de gen; îndeamnă, de asemenea, ca angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris să se reflecte pe deplin în viitoarele instrumente și programe, însoțite de o monitorizare adecvată; consideră, prin urmare, că lupta împotriva schimbărilor climatice ar trebui să aibă o importanță din ce în ce mai mare în cadrul cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că este necesară efectuarea unui exercițiu de tipul „lecții învățate”pentru a identifica și a remedia deficiențele din cadrul coordonării instrumentelor de finanțare externă ale UE cu instrumentele de finanțare ale altor instituții internaționale în vederea creării unor sinergii și a da valoare maximă impactului instrumentelor de finanțare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că este necesar să se majoreze nivelurile actuale ale asistenței oficiale pentru dezvoltare (ODA) a UE în cadrul viitoarei arhitecturi a IFE post-2020 și să se elaboreze un calendar clar, pentru a-i permite UE să își respecte angajamentul colectiv de a oferi 0,7 % din venitul național brut (VNB) ajutorului pentru dezvoltare și de a aloca 0,2 % din ODA/VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate; salută, în acest context, comunicarea recentă a Comisiei privind noul cadru financiar multianual; reamintește statelor membre necesitatea de a-și respecta angajamentul de a aloca 0,7 % din PIB-ul lor ajutorului pentru dezvoltare; reamintește necesitatea aplicării recomandărilor Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică/Comitetul de asistență pentru dezvoltare de a realiza un procent mediu de granturi în totalul ODA de 86 %; |
| --- | --- |

65.

| 66. | este de părere că, fără a aduce atingere unei flexibilități sporite și/sau rezervelor, arhitectura post-2020 a IFE ar trebui să prevadă în continuare un mix de programe multianuale geografice și tematice, permițând acțiuni pentru dezvoltare la diferite niveluri; consideră că sprijinul pentru cooperarea regională și integrarea țărilor partenere reprezintă un factor important necesar pentru eradicarea sărăciei și pentru promovarea unei dezvoltări durabile pe termen lung; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că acțiunea externă pentru dezvoltare a UE trebuie să se bazeze pe o combinație echilibrată corespunzător între flexibilitatea și predictibilitatea asistenței pentru dezvoltare, beneficiind de o finanțare suficientă; recunoaște totodată că predictibilitatea asistenței pentru dezvoltare poate, printre altele, să fie asigurată prin instituirea unor sisteme funcționale de alertă timpurie, în principal în țările cele mai vulnerabile și cel mai puțin reziliente; |
| --- | --- |

67.

| 68. | este de părere că transferul de fonduri între obiective și pentru prioritățile în schimbare din cadrul unui instrument ar trebui să aibă loc doar pe baza nevoilor reale ale țărilor partenere, fără a abdica de la principiile și obiectivele instrumentului și cu implicarea adecvată a autorității de supraveghere; solicită, în special, să se facă distincția clară între finanțările eligibile pentru ODA și restul finanțărilor, neeligibile; respinge ferm orice transfer de fonduri rezervate activităților ce îndeplinesc criteriile CAD către programe care nu pot fi considerate ODA; subliniază nevoia ca obiectivele ODA din cadrul regulamentelor privind IFE să garanteze acest lucru; |
| --- | --- |

68.

| 69. | este de părere că arhitectura post-2020 a IFE ar trebui să includă o serie de criterii de referință și alocări delimitate strict, precum și angajamente integratoare pentru a asigura fonduri suficiente dedicate priorităților-cheie; |
| --- | --- |

69.

| 70. | este de părere că nevoile neprevăzute ar trebui să fie acoperite din rezerve considerabile pentru cheltuieli neprevăzute în cadrul diferitelor IFE, precum și că fondurile neangajate sau dezangajate aferente unui an anume ar trebui transferate către rezervele pentru cheltuieli neprevăzute pentru anul următor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | reamintește necesitatea de a menține un instrument solid și independent pentru ajutorul umanitar, după cum se solicită în Consensul european privind ajutorul umanitar; consideră că ar trebui menținută o rezervă separată pentru ajutorul umanitar și că bugetul aferent ar trebui majorat pentru a ține cont de faptul că, din cauza nevoilor din ce în ce mai mari la nivel mondial, rezerva pentru ajutoare de urgență a fost constant activată în cursul actualei perioade CFM; reamintește că Parlamentul, deși recunoaște în mod recurent eforturile Comisiei de a răspunde provocărilor din ce în ce mai importante, a subliniat cu regularitate necesitatea de a majora finanțarea pentru ajutorul umanitar și a insistat asupra reducerii decalajului din ce în ce mai mare dintre angajamente și plăți și asupra creșterii eficacității și a reactivității asistenței umanitare și pentru dezvoltare disponibile în cadrul bugetului UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că niciun câștig în materie de flexibilitate financiară și de simplificare nu ar trebui să se realizeze afectând capacitatea de monitorizare și de control a colegiuitorului, care ar pune în pericol principiile responsabilității și transparenței; subliniază nevoia de transparență în criteriile de alocare a fondurilor și în toate etapele programării; este de părere că arhitectura noului IFE ar trebui să fie flexibilă și modernă, permițând optimizarea resurselor și producerea de rezultate în materie de dezvoltare pentru țările partenere; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază că flexibilitatea financiară a noilor IFE ar trebui să se extindă și la flexibilitatea la nivel de țară, pentru a acorda mici granturi în mod discreționar OSC, întreprinderilor și antreprenorilor de la nivel local; consideră că Comisia ar trebui să revizuiască cerințele sale actuale în materie de audit în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare pentru a permite un profil de risc ridicat pentru granturile la scară mică de la nivel național; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că politica de dezvoltare și obiectivele umanitare nu ar trebui să fie subjugate obiectivelor de securitate ale țărilor donatoare și ale UE și nici controalelor la frontieră sau gestionării fluxurilor de migrație; este de părere, în acest sens, că ODA ar trebui utilizată în primul rând pentru reducerea sărăciei și că acțiunile și programele care sunt aliniate numai la interesele naționale de securitate ale donatorilor ar trebui, prin urmare, să nu fie finanțate din fondurile destinate dezvoltării; consideră totodată că este necesar să se sprijine reziliența țărilor partenere în scopul creării unor condiții favorabile pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

74.

| 75. | consideră că, în cadrul viitorului CFM, cheltuielile destinate îndeplinirii obiectivelor interne ale UE de la rubricile privind migrația, azilul și securitatea internă, pe de o parte, și cele orientate către sprijinirea punerii în aplicare a noului Consens european privind dezvoltarea, pe de altă parte, trebuie să rămână separate; consideră că contopirea acestor două rubrici distincte ar însemna expunerea la riscul de a instrumentaliza și mai mult ajutorul UE, inclusiv prin condiționarea acestuia de cooperarea în domeniul migrației; |
| --- | --- |

75.

| 76. | propune, în acest context, ca reziliența societală și statală să fie consolidată în continuare prin ajutorul pentru dezvoltare și ca mai multe resurse financiare și politice să fie dedicate prevenirii conflictelor și pregătirii pentru dezastre, precum și întreprinderii unor acțiuni timpurii în contextul conflictelor și al dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

76.

| 77. | solicită Comisiei ca la baza modalităților de cooperare și a alocării finanțării către țările partenere să nu se afle numai PIB-ul, ci o gamă largă de criterii care să țină cont de dezvoltarea umană favorabilă incluziunii, de drepturile omului și de nivelurile de inegalitate; |
| --- | --- |

77.

| 78. | își reiterează solicitarea privind includerea FED în buget ca principal instrument pentru a asigura coerența între politica de dezvoltare și alte politici ale UE și de a consolida drepturile de control bugetar ale Parlamentului; reiterează că includerea în buget a FED ar oferi o serie de avantaje, cum ar fi legitimitatea democratică și controlul consolidat al instrumentului, o mai bună absorbție, o mai bună vizibilitate și transparență, care să conducă la o viziune mai clară asupra cheltuielilor UE în acest domeniu, precum și la creșterea eficienței și eficacității ajutorului pentru dezvoltare al UE; reamintește că dezbaterile parlamentare privind politica de dezvoltare oferă cetățenilor asistență la punerea în aplicare a cheltuielilor UE privind ajutorul pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază că includerea FED în buget ar trebui să fie însoțită de garanții pentru a preveni orice transfer de fonduri din FED anterioare către alte linii bugetare și că ar trebui să țină seama de toate țările terțe donatoare; subliniază, de asemenea, faptul că Instrumentul financiar pentru pace în Africa ar trebui să rămână în afara bugetului UE și în cadrul unui instrument dedicat; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază că includerea în buget a FED ar trebui să fie însoțită de o creștere proporțională a plafonului bugetar convenit al UE pentru a nu duce nici la o reducere a angajamentului financiar al UE față de țările ACP, nici la o scădere generală a asistenței pentru dezvoltare a UE în CFM-ul post-2020; |
| --- | --- |

80.

| 81. | consideră că datorită caracterului deschis al IAU s-au obținut rezultate pozitive; recomandă, prin urmare, menținerea unor instrumente și bugete separate pentru acțiunile umanitare și de dezvoltare, pe lângă menținerea unor legături strategice puternice între aceste două domenii; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază importanța consolidării legitimității democratice în arhitectura post-2020 și necesitatea de a regândi procedura de luare a deciziilor; subliniază că, în cadrul noii arhitecturi post-2020, colegiutorii ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exercita pe deplin competențele de control atât la nivel juridic, cât și la nivel politic, de-a lungul tuturor etapelor de elaborare, adoptare și punere în aplicare ale instrumentelor și ale programelor de punere în aplicare aferente; subliniază că trebuie să se rezerve timp suficient în acest scop; |
| --- | --- |

82.

| 83. | este de părere că ar trebui să se exploateze pe deplin potențialul de cooperare cu statele membre ale UE în etapele de elaborare și punere în aplicare a programelor de dezvoltare, în special printr-o programare comună, pe baza programelor naționale de dezvoltare și concomitent cu acestea; |
| --- | --- |

83.

| 84. | solicită o evaluare și revizuire la jumătatea perioadei a arhitecturii post-2020 a IFE pentru a îmbunătăți în continuare gestionarea acestora și pentru a analiza modalitățile de a obține o mai mare coerență și simplificare, precum și pentru a asigura relevanța permanentă și alinierea cu principiile dezvoltării; solicită o implicare deplină a părților interesate în acest exercițiu; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisiei. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO L 344, 19.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 163, 2.7.1996, p. 1.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO L 58, 3.3.2015, p. 1.

(6)  JO L 58, 3.3.2015, p. 17.

(7)  JO L 77, 15.3.2014, p. 44.

(8)  JO C 25, 30.1.2008, p. 1.

(9)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0437.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0337.

(12)  JO C 86, 6.3.2018, p. 2.

(13)  JO C 208, 10.6.2016, p. 25.

(14)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 15/2016 intitulat „A gestionat Comisia în mod eficace ajutorul umanitar furnizat populațiilor afectate de conflicte în regiunea Marilor Lacuri Africane?”, 4 iulie 2016.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/46

---

P8_TA(2018)0104

Îmbunătățirea sustenabilității datoriei țărilor în curs de dezvoltare

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la îmbunătățirea sustenabilității datoriei țărilor în curs de dezvoltare (2016/2241(INI))

(2019/C 390/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere secțiunea privind datoria și sustenabilitatea datoriei din Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere secțiunea privind datoria și sustenabilitatea datoriei din Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba (1),

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 22 iulie 2014, 2 august 2016 și 31 iulie 2017 privind sustenabilitatea datoriei externe și dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 22 iulie 2014, 2 august 2016 și 31 iulie 2017 privind sustenabilitatea datoriei externe și dezvoltarea,

| — | având în vedere principiile Conferinței ONU pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) pentru acordarea și contractarea de împrumuturi în mod responsabil, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile Conferinței ONU pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) pentru acordarea și contractarea de împrumuturi în mod responsabil,

| — | având în vedere Foaia de parcurs a UNCTAD privind reeșalonarea sustenabilă a datoriilor suverane (aprilie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a UNCTAD privind reeșalonarea sustenabilă a datoriilor suverane (aprilie 2015),

| — | având în vedere orientările operaționale ale G20 privind finanțarea sustenabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările operaționale ale G20 privind finanțarea sustenabilă,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 68/304 din 9 septembrie 2014 intitulată „Către instituirea unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriilor suverane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 68/304 din 9 septembrie 2014 intitulată „Către instituirea unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriilor suverane”,

| — | având în vedere Rezoluția din 10 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU 69/319 privind principiile fundamentale ale proceselor de restructurare a datoriei suverane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 10 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU 69/319 privind principiile fundamentale ale proceselor de restructurare a datoriei suverane,

| — | având în vedere Principiile directoare privind datoria externă și drepturile omului formulate de Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare privind datoria externă și drepturile omului formulate de Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (2), în special punctele 10, 26, 40, 46 și 47, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (2), în special punctele 10, 26, 40, 46 și 47,

| — | având în vedere rapoartele grupului de reflecție „Global Financial Integrity”în care sunt estimate amploarea și compoziția fluxurilor financiare ilicite, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele grupului de reflecție „Global Financial Integrity”în care sunt estimate amploarea și compoziția fluxurilor financiare ilicite,

| — | având în vedere Legea belgiană din 12 iulie 2015 privind combaterea activităților fondurilor „vultur”(„Moniteur belge”din 11 septembrie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea belgiană din 12 iulie 2015 privind combaterea activităților fondurilor „vultur”(„Moniteur belge”din 11 septembrie 2015),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0129/2018),

| A. | întrucât soluționarea problemelor legate de datoriile suverane ale țărilor în curs de dezvoltare reprezintă un element important al cooperării internaționale și poate contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

A.

întrucât soluționarea problemelor legate de datoriile suverane ale țărilor în curs de dezvoltare reprezintă un element important al cooperării internaționale și poate contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în țările în curs de dezvoltare;

| B. | întrucât realizarea ODD în țările în curs de dezvoltare necesită investiții substanțiale și întrucât deficitul anual de finanțare este estimat în prezent la aproximativ 2,5 mii de miliarde USD (3); |
| --- | --- |

B.

întrucât realizarea ODD în țările în curs de dezvoltare necesită investiții substanțiale și întrucât deficitul anual de finanțare este estimat în prezent la aproximativ 2,5 mii de miliarde USD (3);

| C. | întrucât împrumuturile reprezintă una dintre sursele posibile de finanțare pentru dezvoltare; întrucât împrumuturile trebuie să fie utilizate în mod responsabil și să fie previzibile; întrucât costurile acestora trebuie să fie pe deplin compensate de randamentul investițiilor și riscurile legate de îndatorare trebuie să fie evaluate cu atenție și trebuie luate măsuri pentru abordarea lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât împrumuturile reprezintă una dintre sursele posibile de finanțare pentru dezvoltare; întrucât împrumuturile trebuie să fie utilizate în mod responsabil și să fie previzibile; întrucât costurile acestora trebuie să fie pe deplin compensate de randamentul investițiilor și riscurile legate de îndatorare trebuie să fie evaluate cu atenție și trebuie luate măsuri pentru abordarea lor;

| D. | întrucât criza datoriilor care a afectat țările în curs de dezvoltare în anii 1980 și 1990 și o campanie la scară largă de reducere a datoriilor a determinat lansarea de către FMI și Banca Mondială a Inițiativei privind țările sărace puternic îndatorate (HIPC) și a Inițiativei multilaterale privind reducerea datoriilor (MDRI) pentru a ajuta aceste țări să realizeze progrese în direcția îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza datoriilor care a afectat țările în curs de dezvoltare în anii 1980 și 1990 și o campanie la scară largă de reducere a datoriilor a determinat lansarea de către FMI și Banca Mondială a Inițiativei privind țările sărace puternic îndatorate (HIPC) și a Inițiativei multilaterale privind reducerea datoriilor (MDRI) pentru a ajuta aceste țări să realizeze progrese în direcția îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| E. | întrucât inițiativele HIPC și MDRI nu sunt suficiente pentru a pune capăt crizei datoriilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât inițiativele HIPC și MDRI nu sunt suficiente pentru a pune capăt crizei datoriilor;

| F. | întrucât aceste inițiative, însoțite de explozia prețurilor materiilor prime au îmbunătățit situația financiară a multor țări în curs de dezvoltare, iar ratele dobânzii deosebit de scăzute în urma crizei financiare din 2008 au sprijinit, de asemenea, sustenabilitatea datoriei; întrucât, cu toate acestea, prețurile materiilor prime au scăzut începând cu 2008; întrucât o nouă criză a datoriilor a început în țările sărace, Mozambic, Ciad, Congo și Gambia fiind în incapacitate de plată; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste inițiative, însoțite de explozia prețurilor materiilor prime au îmbunătățit situația financiară a multor țări în curs de dezvoltare, iar ratele dobânzii deosebit de scăzute în urma crizei financiare din 2008 au sprijinit, de asemenea, sustenabilitatea datoriei; întrucât, cu toate acestea, prețurile materiilor prime au scăzut începând cu 2008; întrucât o nouă criză a datoriilor a început în țările sărace, Mozambic, Ciad, Congo și Gambia fiind în incapacitate de plată;

| G. | întrucât crizele datoriilor declanșate de scăderea prețurilor materiilor prime și de fluxurile de capital volatile reprezintă o amenințare continuă la adresa sustenabilității datoriei, în special în țările în curs de dezvoltare, care continuă să depindă de exporturile de materii prime; |
| --- | --- |

G.

întrucât crizele datoriilor declanșate de scăderea prețurilor materiilor prime și de fluxurile de capital volatile reprezintă o amenințare continuă la adresa sustenabilității datoriei, în special în țările în curs de dezvoltare, care continuă să depindă de exporturile de materii prime;

| H. | întrucât a crescut numărul țărilor în curs de dezvoltare care, conform clasificărilor FMI și Băncii Mondiale, se confruntă cu o povară nesustenabilă a datoriei sau prezintă un risc ridicat sau mediu, majoritatea țărilor cu venituri mici aparținând în prezent uneia dintre aceste categorii; |
| --- | --- |

H.

întrucât a crescut numărul țărilor în curs de dezvoltare care, conform clasificărilor FMI și Băncii Mondiale, se confruntă cu o povară nesustenabilă a datoriei sau prezintă un risc ridicat sau mediu, majoritatea țărilor cu venituri mici aparținând în prezent uneia dintre aceste categorii;

| I. | întrucât, potrivit FMI, nivelul mediu al datoriei în Africa Subsahariană a crescut dramatic, de la 34 % din PIB în 2013 la 48 % în 2017; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit FMI, nivelul mediu al datoriei în Africa Subsahariană a crescut dramatic, de la 34 % din PIB în 2013 la 48 % în 2017;

| J. | întrucât mai multe țări, printre care Etiopia, Ghana și Zambia, au un nivel al datoriei de 50 % din PIB sau mai mare, ceea ce reprezintă o povară semnificativă a datoriei, ținând seama de baza de impozitare scăzută din majoritatea țărilor africane; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe țări, printre care Etiopia, Ghana și Zambia, au un nivel al datoriei de 50 % din PIB sau mai mare, ceea ce reprezintă o povară semnificativă a datoriei, ținând seama de baza de impozitare scăzută din majoritatea țărilor africane;

| K. | întrucât serviciul datoriei ca procent din cheltuielile guvernamentale a crescut considerabil începând cu 2013, ceea ce reduce în mod semnificativ oportunitățile de investiții publice; |
| --- | --- |

K.

întrucât serviciul datoriei ca procent din cheltuielile guvernamentale a crescut considerabil începând cu 2013, ceea ce reduce în mod semnificativ oportunitățile de investiții publice;

| L. | întrucât peisajul global al datoriei publice a suferit schimbări profunde în ultimele decenii, cu apariția unor investitori privați, precum și a Chinei, ca actori cheie; |
| --- | --- |

L.

întrucât peisajul global al datoriei publice a suferit schimbări profunde în ultimele decenii, cu apariția unor investitori privați, precum și a Chinei, ca actori cheie;

| M. | întrucât structura datoriilor țărilor în curs de dezvoltare s-a schimbat, creditorii privați și condițiile comerciale având un rol din ce în ce mai important, sporind astfel expunerea la volatilitatea piețelor financiare, cu consecințe asupra sustenabilității datoriei; întrucât împrumuturile în monedă națională elimină riscul ratei de schimb valutar, dar lipsa de capital intern poate face ca această situație să fie nefavorabilă sau nefezabilă; |
| --- | --- |

M.

întrucât structura datoriilor țărilor în curs de dezvoltare s-a schimbat, creditorii privați și condițiile comerciale având un rol din ce în ce mai important, sporind astfel expunerea la volatilitatea piețelor financiare, cu consecințe asupra sustenabilității datoriei; întrucât împrumuturile în monedă națională elimină riscul ratei de schimb valutar, dar lipsa de capital intern poate face ca această situație să fie nefavorabilă sau nefezabilă;

| N. | întrucât printre amenințările la adresa sustenabilității datoriilor se numără nu numai deteriorările condițiilor schimburilor comerciale, dezastrele naturale și cele provocate de om, evoluțiile negative și volatilitatea de pe piețele financiare internaționale, ci și creditarea și contractarea de împrumuturi în mod iresponsabil, administrarea defectuoasă a finanțelor publice, deturnarea de fonduri și corupția; întrucât o mai bună mobilizare a resurselor interne oferă posibilități importante de îmbunătățire a sustenabilității datoriei; |
| --- | --- |

N.

întrucât printre amenințările la adresa sustenabilității datoriilor se numără nu numai deteriorările condițiilor schimburilor comerciale, dezastrele naturale și cele provocate de om, evoluțiile negative și volatilitatea de pe piețele financiare internaționale, ci și creditarea și contractarea de împrumuturi în mod iresponsabil, administrarea defectuoasă a finanțelor publice, deturnarea de fonduri și corupția; întrucât o mai bună mobilizare a resurselor interne oferă posibilități importante de îmbunătățire a sustenabilității datoriei;

| O. | întrucât este necesară contribuția la consolidarea capacităților administrațiilor fiscale și la transferul de cunoștințe între țările partenere; |
| --- | --- |

O.

întrucât este necesară contribuția la consolidarea capacităților administrațiilor fiscale și la transferul de cunoștințe între țările partenere;

| P. | întrucât deși principiile UNCTAD pentru acordarea și contractarea de împrumuturi în mod responsabil și orientările operaționale ale G20 privind finanțarea sustenabilă reprezintă contribuții utile pentru crearea unui cadru normativ, trebuie să se acorde prioritate eliminării practicilor iresponsabile prin introducerea unor principii transparente, acorduri disuasive cu caracter obligatoriu și executorii și, în cazurile bine justificate, a unor sancțiuni; |
| --- | --- |

P.

întrucât deși principiile UNCTAD pentru acordarea și contractarea de împrumuturi în mod responsabil și orientările operaționale ale G20 privind finanțarea sustenabilă reprezintă contribuții utile pentru crearea unui cadru normativ, trebuie să se acorde prioritate eliminării practicilor iresponsabile prin introducerea unor principii transparente, acorduri disuasive cu caracter obligatoriu și executorii și, în cazurile bine justificate, a unor sancțiuni;

| Q. | întrucât sustenabilitatea datoriei statelor nu depinde numai de stocul lor de datorii, dar și de alți factori, cum ar fi garanțiile financiare explicite și implicite (datoriile contingente) emise de țările respective; întrucât parteneriatele de tip public-privat includ adesea garanții și întrucât riscurile aferente salvării băncilor în viitor pot fi, de asemenea, importante; |
| --- | --- |

Q.

întrucât sustenabilitatea datoriei statelor nu depinde numai de stocul lor de datorii, dar și de alți factori, cum ar fi garanțiile financiare explicite și implicite (datoriile contingente) emise de țările respective; întrucât parteneriatele de tip public-privat includ adesea garanții și întrucât riscurile aferente salvării băncilor în viitor pot fi, de asemenea, importante;

| R. | întrucât analiza sustenabilității datoriei nu ar trebui să se concentreze numai pe considerente economice, precum perspectivele de creștere economică ale statului debitor și capacitatea acestuia de a asigura serviciul datoriei sale, ci trebuie să ia în considerare impactul pe care îl are povara datoriei asupra capacității țării de a respecta toate drepturile omului; |
| --- | --- |

R.

întrucât analiza sustenabilității datoriei nu ar trebui să se concentreze numai pe considerente economice, precum perspectivele de creștere economică ale statului debitor și capacitatea acestuia de a asigura serviciul datoriei sale, ci trebuie să ia în considerare impactul pe care îl are povara datoriei asupra capacității țării de a respecta toate drepturile omului;

| S. | întrucât utilizarea din ce în ce mai frecventă a parteneriatelor public-privat (PPP) în țările în curs de dezvoltare în cadrul Planului european de investiții externe și al Pactului G20 cu Africa ar putea crește nivelul de îndatorare a statului; întrucât investitorii PPP sunt protejați prin tratate bilaterale de investiții, în special prin mecanismele de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat, care le permit să introducă acțiuni în justiție împotriva statelor gazdă; |
| --- | --- |

S.

întrucât utilizarea din ce în ce mai frecventă a parteneriatelor public-privat (PPP) în țările în curs de dezvoltare în cadrul Planului european de investiții externe și al Pactului G20 cu Africa ar putea crește nivelul de îndatorare a statului; întrucât investitorii PPP sunt protejați prin tratate bilaterale de investiții, în special prin mecanismele de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat, care le permit să introducă acțiuni în justiție împotriva statelor gazdă;

| T. | întrucât datoriile odioase contractate de regimuri pentru a facilita practicile sau tranzacțiile corupte care sunt cunoscute de către creditori ca fiind ilicite reprezintă o povară importantă pentru populații, în special pentru populațiile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

T.

întrucât datoriile odioase contractate de regimuri pentru a facilita practicile sau tranzacțiile corupte care sunt cunoscute de către creditori ca fiind ilicite reprezintă o povară importantă pentru populații, în special pentru populațiile cele mai vulnerabile;

| U. | întrucât transparența împrumuturilor acordate guvernelor țărilor în curs de dezvoltare este esențială pentru asigurarea responsabilității în ceea ce privește acordarea împrumuturilor; întrucât lipsa de transparență a jucat un rol semnificativ în încurajarea acordării unor împrumuturi iresponsabile Mozambicului, care au fost efectuate fără verificări serioase în ceea ce privește capacitatea țării de a le rambursa și au fost ascunse, prin urmare, de piețele financiare și de populația Mozambicului; |
| --- | --- |

U.

întrucât transparența împrumuturilor acordate guvernelor țărilor în curs de dezvoltare este esențială pentru asigurarea responsabilității în ceea ce privește acordarea împrumuturilor; întrucât lipsa de transparență a jucat un rol semnificativ în încurajarea acordării unor împrumuturi iresponsabile Mozambicului, care au fost efectuate fără verificări serioase în ceea ce privește capacitatea țării de a le rambursa și au fost ascunse, prin urmare, de piețele financiare și de populația Mozambicului;

| V. | întrucât datoria odioasă este definită ca fiind o datorie contractată de un regim și servind finanțării unor acțiuni împotriva intereselor cetățenilor statului, despre care creditorii au cunoștință, și întrucât este vorba despre o datorie personală a regimului, contractată de la creditori care acționează cunoscând pe deplin intențiile debitorului; întrucât nu există totuși un consens privind acest concept, din cauza opoziției ferme a unor creditori; |
| --- | --- |

V.

întrucât datoria odioasă este definită ca fiind o datorie contractată de un regim și servind finanțării unor acțiuni împotriva intereselor cetățenilor statului, despre care creditorii au cunoștință, și întrucât este vorba despre o datorie personală a regimului, contractată de la creditori care acționează cunoscând pe deplin intențiile debitorului; întrucât nu există totuși un consens privind acest concept, din cauza opoziției ferme a unor creditori;

| W. | întrucât mobilizarea resurselor interne este afectată în special de evaziunea fiscală, de concurența fiscală dăunătoare și de transferul profiturilor întreprinderilor transnaționale; întrucât inițiativa OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS) reprezintă un răspuns binevenit, dar insuficient la acest fenomen; întrucât este necesar să se instituie un organism interguvernamental pentru cooperarea fiscală, sub egida ONU, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să participe în mod egal la reformarea globală a normelor fiscale internaționale în vigoare, astfel cum a solicitat Parlamentul în Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (4); |
| --- | --- |

W.

întrucât mobilizarea resurselor interne este afectată în special de evaziunea fiscală, de concurența fiscală dăunătoare și de transferul profiturilor întreprinderilor transnaționale; întrucât inițiativa OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS) reprezintă un răspuns binevenit, dar insuficient la acest fenomen; întrucât este necesar să se instituie un organism interguvernamental pentru cooperarea fiscală, sub egida ONU, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să participe în mod egal la reformarea globală a normelor fiscale internaționale în vigoare, astfel cum a solicitat Parlamentul în Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (4);

| X. | întrucât fluxurile financiare ilicite din țările în curs de dezvoltare și țările emergente, estimate la o mie de miliarde USD pe an, drenează în mod continuu resursele naționale ale acestor țări, în special pe cele necesare pentru realizarea ODD; întrucât aceste fluxuri duc la împrumuturi externe și subminează capacitatea de a rambursa datoriile; |
| --- | --- |

X.

întrucât fluxurile financiare ilicite din țările în curs de dezvoltare și țările emergente, estimate la o mie de miliarde USD pe an, drenează în mod continuu resursele naționale ale acestor țări, în special pe cele necesare pentru realizarea ODD; întrucât aceste fluxuri duc la împrumuturi externe și subminează capacitatea de a rambursa datoriile;

| Y. | întrucât îndeplinirea obiectivelor Agendei 2030 și ale Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba presupune luarea în considerare a unor noi opțiuni de finanțare a ODD, cum ar fi stabilirea unor taxe pe tranzacțiile financiare și a unei taxe pe tranzacțiile în valută; întrucât, potrivit estimărilor Băncii Reglementelor Internaționale, o taxă de 0,1 % pe tranzacțiile în valută ar finanța cu ușurință realizarea ODD în toate țările cu venituri reduse și în țările cu venituri medii inferioare (5); |
| --- | --- |

Y.

întrucât îndeplinirea obiectivelor Agendei 2030 și ale Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba presupune luarea în considerare a unor noi opțiuni de finanțare a ODD, cum ar fi stabilirea unor taxe pe tranzacțiile financiare și a unei taxe pe tranzacțiile în valută; întrucât, potrivit estimărilor Băncii Reglementelor Internaționale, o taxă de 0,1 % pe tranzacțiile în valută ar finanța cu ușurință realizarea ODD în toate țările cu venituri reduse și în țările cu venituri medii inferioare (5);

| Z. | întrucât este necesar să se combată fluxurile financiare ilicite în vederea eliminării lor definitive până în 2030, printre altele prin combaterea evaziunii fiscale și prin intensificarea cooperării internaționale, cu măsuri care să faciliteze divulgarea datelor cu caracter fiscal către autoritățile competente și transparența fiscală atât în țările de origine, cât și în țările de destinație; |
| --- | --- |

Z.

întrucât este necesar să se combată fluxurile financiare ilicite în vederea eliminării lor definitive până în 2030, printre altele prin combaterea evaziunii fiscale și prin intensificarea cooperării internaționale, cu măsuri care să faciliteze divulgarea datelor cu caracter fiscal către autoritățile competente și transparența fiscală atât în țările de origine, cât și în țările de destinație;

| AA. | întrucât mecanismele existente privind neplata serviciului datoriei statelor diferă fundamental de procedurile de insolvență pentru întreprinderile care aparțin jurisdicțiilor naționale, în sensul că nu există nicio dispoziție privind arbitrarea imparțială în instanță; întrucât împrumuturile pe termen scurt, supuse unor condiții și plătite în tranșe, sunt acordate de FMI, a cărui misiune este de a asigura stabilitatea sistemului financiar internațional; întrucât Clubul de la Paris al statelor creditoare ia decizii cu privire la reducerea datoriilor doar în ceea ce privește împrumuturile oficiale bilaterale acordate de către membrii săi; întrucât Clubul de la Londra al creditorilor privați ia decizii doar cu privire la împrumuturile bancare comerciale ale membrilor săi; întrucât nu există un forum permanent pentru coordonarea procesului de luare a deciziilor cu privire la restructurarea datoriilor de către toți creditorii în cazul unei țări cu un grad ridicat de îndatorare; |
| --- | --- |

AA.

întrucât mecanismele existente privind neplata serviciului datoriei statelor diferă fundamental de procedurile de insolvență pentru întreprinderile care aparțin jurisdicțiilor naționale, în sensul că nu există nicio dispoziție privind arbitrarea imparțială în instanță; întrucât împrumuturile pe termen scurt, supuse unor condiții și plătite în tranșe, sunt acordate de FMI, a cărui misiune este de a asigura stabilitatea sistemului financiar internațional; întrucât Clubul de la Paris al statelor creditoare ia decizii cu privire la reducerea datoriilor doar în ceea ce privește împrumuturile oficiale bilaterale acordate de către membrii săi; întrucât Clubul de la Londra al creditorilor privați ia decizii doar cu privire la împrumuturile bancare comerciale ale membrilor săi; întrucât nu există un forum permanent pentru coordonarea procesului de luare a deciziilor cu privire la restructurarea datoriilor de către toți creditorii în cazul unei țări cu un grad ridicat de îndatorare;

| AB. | întrucât FMI rămâne principalul forum de discuții în ceea ce privește aspectele legate de restructurarea datoriilor suverane, cu influență semnificativă asupra UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

AB.

întrucât FMI rămâne principalul forum de discuții în ceea ce privește aspectele legate de restructurarea datoriilor suverane, cu influență semnificativă asupra UE și a statelor sale membre;

| AC. | întrucât fondurile „vultur”care vizează debitorii aflați în dificultate și care interferează cu procesele de restructurare a datoriilor nu trebuie să beneficieze de sprijin juridic sau judiciar pentru aceste activități distructive și întrucât trebuie luate măsuri suplimentare în acest sens; |
| --- | --- |

AC.

întrucât fondurile „vultur”care vizează debitorii aflați în dificultate și care interferează cu procesele de restructurare a datoriilor nu trebuie să beneficieze de sprijin juridic sau judiciar pentru aceste activități distructive și întrucât trebuie luate măsuri suplimentare în acest sens;

| AD. | întrucât deși reducerea datoriilor a oferit noi oportunități țărilor cu venituri reduse, trebuie remarcat faptul că este vorba despre o intervenție unică pentru a restabili sustenabilitatea datoriei, care nu abordează cauzele fundamentale ale acumulării datoriilor nesustenabile și întrucât provocările precum corupția, instituțiile fragile și vulnerabilitatea la șocurile externe trebuie să fie prioritatea principală, |
| --- | --- |

AD.

întrucât deși reducerea datoriilor a oferit noi oportunități țărilor cu venituri reduse, trebuie remarcat faptul că este vorba despre o intervenție unică pentru a restabili sustenabilitatea datoriei, care nu abordează cauzele fundamentale ale acumulării datoriilor nesustenabile și întrucât provocările precum corupția, instituțiile fragile și vulnerabilitatea la șocurile externe trebuie să fie prioritatea principală,

| 1. | subliniază că împrumuturile responsabile și previzibile reprezintă un instrument indispensabil pentru a asigura un viitor demn țărilor în curs de dezvoltare; subliniază că, dimpotrivă, o datorie sustenabilă reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor Agendei 2030; constată, cu toate acestea, că finanțarea prin îndatorare ar trebui să fie doar o completare și a doua opțiune optimă în raport cu instrumentele care nu generează datorii, cum ar fi veniturile din impozite și taxe și AOD, deoarece finanțarea prin îndatorare prezintă riscuri inerente și grave de producere a crizelor, care necesită înființarea unor instituții adecvate pentru prevenirea și soluționarea crizei datoriilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că accesul la piețele financiare internaționale le permite statelor în curs de dezvoltare să obțină fonduri în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată cu îngrijorare faptul că gradul de acordare de împrumuturi țărilor sărace a crescut dramatic din 2008; își exprimă temerea legată de o nouă criză a datoriilor; subliniază că este nevoie de o mai mare transparență, de o mai bună reglementare în ceea ce privește creditorii, de justiție fiscală și de luarea de măsuri pentru a le da țărilor posibilitatea de a-și reduce dependența de exporturile de materii prime; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că împrumutul reprezintă un mijloc important de sprijinire a investițiilor, esențial pentru realizarea dezvoltării sustenabile, inclusiv a ODD; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că împrumutul este legat în mod indisolubil de alte mijloace de finanțare pentru dezvoltare, inclusiv veniturile comerciale, veniturile din impozitul pe venit, transferurile bănești efectuate de migranți către țările în curs de dezvoltare, precum și asistența oficială pentru dezvoltare; reamintește în special că mobilizarea resurselor interne prin impozitare reprezintă cea mai importantă sursă de venituri pentru finanțarea dezvoltării sustenabile; în acest sens, îndeamnă UE să-și intensifice asistența în vederea consolidării capacităților în țările în curs de dezvoltare, în scopul reducerii fluxurilor financiare ilicite, sprijinirii unui sistem fiscal eficient, progresiv și transparent în conformitate cu principiile bunei guvernanțe, precum și în scopul creșterii asistenței sale pentru combaterea corupției și recuperarea activelor furate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este îngrijorat cu privire la creșterea semnificativă a datoriei publice și private în multe țări în curs de dezvoltare și la impactul negativ al acesteia asupra capacității lor de finanțare a investițiilor în sănătate și educație, economie și infrastructură, precum și în combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că planurile de ajustare structurală din anii 1990 aplicate statelor supraîndatorate au împiedicat în mod grav dezvoltarea serviciilor sociale de bază și au subminat capacitatea acestor țări de a-și asuma responsabilitățile esențiale pe care le au ca state suverane de menținere a securității; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că măsurile privind reducerea datoriilor nu trebuie să fie de natură să împiedice furnizarea serviciilor de bază sau să afecteze negativ respectarea tuturor drepturilor omului, în special a drepturilor economice, sociale și culturale, și nici dezvoltarea în statul beneficiar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că principala responsabilitate legată de dezvoltarea excesivă a îndatorării (externe) a unui stat o au autoritățile politice care îl guvernează, dar debitorii și creditorii trebuie să aibă o responsabilitate comună în ceea ce privește prevenirea și soluționarea cazurilor de datorii nesustenabile; în sens mai larg, subliniază responsabilitatea comună a debitorilor și a creditorilor de a preveni și de a rezolva criza datoriilor prin credite și acordare de împrumuturi în mod mai responsabil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază faptul că finanțarea mixtă ar putea da naștere unei bule a datoriilor, în special în Africa Subsahariană și în țările din Caraibe, ceea ce ar face ca aceste țări să dispună de venituri limitate pentru a-și achita datoria; în consecință, solicită finanțatorilor să acorde cea mai mare parte a ajutorului pentru țările cel mai puțin dezvoltate sub formă de granturi; reiterează faptul că orice decizie de promovare a utilizării PPP prin finanțare mixtă în țările în curs de dezvoltare ar trebui să se bazeze pe o evaluare aprofundată a acestor mecanisme, în special, în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea financiară, transparența și responsabilitatea, precum și pe lecțiile învățate din experiența anterioară; solicită ca revizuirea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) să includă criterii clare privind sustenabilitatea datoriei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța definirii mecanismelor de salvgardare pentru a preveni ca datoriile guvernamentale contingente să submineze sustenabilitatea datoriilor în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă, în mod deosebit, băncile multilaterale de dezvoltare să efectueze evaluări ex-ante ale impactului riscurilor fiscale ale proiectelor PPP (luând în considerare riscurile fiscale totale pe durata de viață a proiectelor PPP), astfel încât să nu fie subminată sustenabilitatea datoriilor țărilor în curs de dezvoltare; consideră că FMI și Banca Mondială ar trebui să includă toate costurile aferente PPP în analiza lor privind sustenabilitatea datoriei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că normele sau instrumentele aflate în vigoare în prezent sunt fie neadecvate, fie nu au un caracter pe deplin obligatoriu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită UE și statelor sale membre să combată în mod activ paradisurile fiscale, evitarea obligațiilor fiscale și fluxurile financiare ilicite, care nu fac decât să sporească datoria țărilor în curs de dezvoltare, precum și să coopereze cu țările în curs de dezvoltare pentru a combate practicile agresive de evitare a obligațiilor fiscale și să caute modalități pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare să reziste presiunilor de a intra în concurență fiscală, ceea ce ar aduce atingere mobilizării resurselor naționale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că, în cazurile în care se constată deturnarea de fonduri publice de către guvern, creditorii trebuie să aplice măsuri de avertizare, iar dacă acestea nu sunt eficiente, să impună sancțiuni care ar consta în suspendarea sau chiar obligația de rambursare a împrumuturilor înainte de termenul contractual de plată; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine țările în curs de dezvoltare în promovarea accesului public la datele privind datoria suverană și să sprijine educarea societății în acest domeniu deoarece, în cazul țărilor în curs de dezvoltare, societatea civilă are rar acces la datele detaliate privind situația finanțelor publice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită elaborarea unor acte legislative care să împiedice acordarea de împrumuturi unor guverne vădit corupte și să sancționeze orice creditori care, în cunoștință de cauză, le oferă acestora împrumuturi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să elaboreze, în colaborare cu toți actorii internaționali majori și cu țările implicate, o carte albă care să conțină o strategie veritabilă pentru combaterea îndatorării excesive a țărilor în curs de dezvoltare printr-o abordare multilaterală care definește drepturile, obligațiile și responsabilitățile tuturor actorilor implicați și prin luarea în considerare a măsurilor instituționale cele mai potrivite pentru a asigura o abordare echitabilă și sustenabilă a problemei datoriilor; pledează pentru crearea unui cod de conduită în materie de gestionare a creditelor, pentru părțile interesate instituționale, politice și private; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază faptul că cele mai multe dintre obiectivele de dezvoltare durabilă sunt legate de drepturile omului și, prin urmare, constituie un scop în sine în ceea ce privește combaterea sărăciei, spre deosebire de rambursarea datoriei, care este doar un mijloc; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aprobă „principiile directoare privind datoria externă și drepturile omului”ale Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, potrivit cărora dreptul la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ar trebui să aibă prioritate față de rambursarea datoriei; invită statele membre ale Uniunii Europene să promoveze utilizarea sistematică a evaluărilor impactului asupra drepturilor omului, ca parte a evaluărilor privind sustenabilitatea datoriei efectuate de Fondul Monetar Internațional și de Banca Mondială; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită UE și statelor sale membre să adere la aceste principii atunci când acordă împrumuturi bilaterale și atunci când acționează în cadrul instituțiilor financiare internaționale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că evaluarea sustenabilității datoriei de către FMI și Banca Mondială este, de obicei, utilizată de către creditori ca instrumente de orientare în ceea ce privește împrumuturile pe care le acordă; subliniază necesitatea de a aborda capcanele acestora, în special monitorizarea datoriei private externe și lipsa integrării drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită părților interesate în ceea ce privește dezvoltarea să evalueze impactul serviciului datoriei asupra capacității de finanțare a țărilor cu un grad ridicat de îndatorare, în contextul ODD, pentru care trebuie obținute rezultate până în 2030 și care ar trebui să aibă prioritate față de drepturile creditorilor care, în cunoștință de cauză, acordă împrumuturi guvernelor corupte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină recomandarea UNCTAD de a înființa un Fond african pentru stabilizarea prețurilor materiilor prime pentru a reduce nevoia de a recurge la împrumuturi atunci când scad prețurile materiilor prime; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre și alte țări creditoare relevante să acorde o finanțare mai mare pentru investițiile legate de ODD și să își respecte angajamentul pe termen lung de a furniza 0,7 % din VNB ca asistență oficială pentru dezvoltare; le invită să acorde această finanțare sub formă de granturi, mai degrabă decât sub formă de împrumuturi, atunci când rapoartele de evaluare arată că realizarea ODD este compromisă pe termen lung de deteriorarea finanțelor publice; în plus, îndeamnă țările creditoare să stabilească noi surse de finanțare inovatoare și diversificate pentru îndeplinirea ODD, cum ar fi taxa pe tranzacțiile în valută și taxa pe tranzacțiile financiare, care pot contribui la sustenabilitatea datoriei fiecărei țări, în special în perioadele de criză financiară; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la revizuirea de către Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE a criteriilor de raportare privind AOD, în special pentru instrumentele din sectorul privat, deoarece criteriile de raportare extinse creează stimulente pentru utilizarea anumitor modalități de ajutor, în special a împrumuturilor și garanțiilor; observă că, deși aceste discuții sunt încă în curs, finanțatorilor li se permite deja să raporteze anumite împrumuturi și garanții ca AOD fără să existe un set de norme convenite; subliniază necesitatea constituirii unor garanții în ceea ce privește transparența și îndatorarea; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că ar trebui promovată transparența pentru a crește gradul de răspundere a actorilor implicați; subliniază importanța partajării atât a datelor, cât și a proceselor legate de reeșalonarea datoriilor suverane; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este de acord și solicită Uniunii să sprijine punerea în aplicare a principiilor stabilite de Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare pentru o politică responsabilă în materie de creditare, principii care subliniază, în special, responsabilitatea comună a creditorilor și debitorilor (principiile UNCTAD pentru acordarea și contractarea de împrumuturi suverane în mod responsabil), precum și controlul parlamentar indispensabil în cadrul operațiunilor de finanțare publică; consideră că principiile UNCTAD pentru acordarea și contractarea de împrumuturi în mod responsabil ar trebui transformate în instrumente executorii și obligatorii din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că transparența și responsabilitatea sunt esențiale pentru sprijinirea contractării și acordării de împrumuturi suverane în mod responsabil; în acest scop, invită statele membre să acționeze în conformitate cu angajamentele asumate în Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba și în Orientările operaționale ale G20 privind finanțarea sustenabilă, pentru a spori responsabilitatea creditorilor în ceea ce privește împrumuturile pe care le acordă, pe baza principiilor existente de transparență și responsabilitate, care prevalează în industriile extractive (IETA - Inițiativa privind transparența în industriile extractive); invită, de asemenea, statele membre să promoveze accesul public la datele privind datoria suverană, inclusiv privind datoriile contingente, prin compilarea acestor date într-un registru public centralizat; invită statele membre să publice în mod sistematic informații cu privire la activitățile lor de acordare a împrumuturilor către țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază necesitatea de a conveni asupra unor norme internaționale cu caracter obligatoriu pentru a aborda problema datoriilor odioase și ilegale; consideră, prin urmare, că restructurarea datoriei ar trebui să fie susținută de un audit independent al datoriilor ca modalitate de a distinge între împrumuturile ilegale și odioase și alte împrumuturi; subliniază că împrumuturile ilegale și odioase ar trebui anulate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă refuzul exprimat în 2015 de statele membre, ca urmare a adoptării Poziției comune a Consiliului din 7 septembrie 2015 (6), de a aproba Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/319 privind principiile fundamentale ale proceselor de restructurare a datoriei suverane, care a fost, cu toate acestea adoptată cu vot majoritar de Adunarea Generală a ONU la 10 septembrie 2015; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța coerenței acțiunilor întreprinse la nivelul FMI și în cadrul ONU și a coordonării optime a pozițiilor între statele membre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază necesitatea de a soluționa criza datoriilor într-o manieră echitabilă, rapidă și sustenabilă prin instituirea unui mecanism internaționale de reeșalonare a datoriilor, care să se bazeze pe Foaia de parcurs a UNCTAD privind reeșalonarea datoriilor suverane și pe ideea așa-numitei Comisii Stiglitz de înființare a unui Tribunal Internațional de Restructurare a Datoriilor (IDRC); |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să activeze mandatul adoptat prin Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/319 din 10 septembrie 2015, astfel încât:






  (a) | să instituie mecanisme de avertizare timpurie bazate pe raportarea unei deteriorări mai extinse a sustenabilității datoriei, care ar contribui la identificarea riscurilor și vulnerabilităților țărilor cu un grad ridicat de îndatorare într-un stadiu incipient; |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

să instituie mecanisme de avertizare timpurie bazate pe raportarea unei deteriorări mai extinse a sustenabilității datoriei, care ar contribui la identificarea riscurilor și vulnerabilităților țărilor cu un grad ridicat de îndatorare într-un stadiu incipient;

| (b) | să permită, în colaborare cu FMI, instituirea unui cadru juridic multilateral pentru restructurarea ordonată și previzibilă a datoriilor suverane ale statelor, pentru a evita ca acestea să devină nesustenabile și pentru a asigura îmbunătățirea previzibilității pentru investitori; solicită o reprezentare echitabilă a țărilor în curs de dezvoltare în organele decizionale ale instituțiilor financiare internaționale; |
| --- | --- |

(b)

să permită, în colaborare cu FMI, instituirea unui cadru juridic multilateral pentru restructurarea ordonată și previzibilă a datoriilor suverane ale statelor, pentru a evita ca acestea să devină nesustenabile și pentru a asigura îmbunătățirea previzibilității pentru investitori; solicită o reprezentare echitabilă a țărilor în curs de dezvoltare în organele decizionale ale instituțiilor financiare internaționale;

| (c) | să asigure faptul că UE sprijină țările în curs de dezvoltare în combaterea corupției, a activităților infracționale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării banilor; |
| --- | --- |

(c)

să asigure faptul că UE sprijină țările în curs de dezvoltare în combaterea corupției, a activităților infracționale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării banilor;

| 34. | solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în cadrul forurilor internaționale și, împreună cu sectorul privat, să dezvolte un cadru de reglementare care să asigure transparența deplină a condițiilor care reglementează împrumuturile acordate țărilor în curs de dezvoltare și a proprietății acestor împrumuturi, cum ar fi Pactul privind transparența acordării împrumuturilor, care este discutat de unele instituții financiare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă presiunea exercitată asupra unor state precum Tunisia pentru a le încuraja să nu efectueze audituri publice cu privire la originea și condițiile datoriilor lor; solicită UE să colaboreze cu alți finanțatori și cu instituții internaționale, cum ar fi FMI, pentru a proteja și a încuraja dreptul statelor de a efectua audituri cu privire la datoriile publice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă la adoptarea unei norme aplicabile în cazul existenței pericolului de insolvență, în temeiul căreia instanțele să poată să priveze creditorul de dreptul de a solicita plata datoriilor în cazul în care împrumutul respectiv a fost contractat de stat prin încălcarea legislației stabilite de parlamentul său național; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită statele membre ale Uniunii să adopte, la inițiativa Comisiei, un regulament pe baza legislației belgiene privind combaterea speculațiilor legate de datorii prin fondurile „vultur”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită creditorilor instituționali și privați să accepte un moratoriu privind datoriile în urma unui dezastru natural sau a unei crize umanitare acute, inclusiv a sosirii masive și punctuale de imigranți, pentru a permite statului debitor să își consacre toate resursele pentru a reveni la normalitate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  A se vedea p. 27-29.

(2)  JO C 353, 27.9.2016, p. 2.

(3)  „World Investment Report 2014. Investing in the SDGs: An Action Plan”(„Raport privind investițiile mondiale 2014. Investițiile în ODD: un plan de acțiune”), UNCTAD, 2014, p. 140-145.

(4)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

(5)  „Revisiting Debt Sustainability in Africa. Background Paper for UNCTAD’s 2016 Economic Development in Africa Report: «Debt Dynamics and Development Finance in Africa»”(„Revizuirea sustenabilității datoriei în Africa. Documentul de bază pentru Raportul UNCTAD din 2016 privind dezvoltarea economică a Africii: «Dinamica datoriilor și finanțarea dezvoltării în Africa»”).

(6)  Doc. 11705/15

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/53

---

P8_TA(2018)0105

Consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale din UE

Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană: cel de al 7-lea raport al Comisiei Europene (2017/2279(INI))

(2019/C 390/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (5),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 9 octombrie 2017 intitulat „Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru: Cel de al 7-lea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială”(COM(2017)0583), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 9 octombrie 2017 intitulat „Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru: Cel de al 7-lea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială”(COM(2017)0583),

| — | având în vedere Pactul de la Amsterdam de stabilire a Agendei urbane a UE, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane care a avut loc la 30 mai 2016 la Amsterdam, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de la Amsterdam de stabilire a Agendei urbane a UE, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane care a avut loc la 30 mai 2016 la Amsterdam,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 15 decembrie 2015 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 15 decembrie 2015 (6),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 la Göteborg, de Parlamentul European, Consiliu și Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 la Göteborg, de Parlamentul European, Consiliu și Comisie,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 aprilie 2017 privind „Asigurarea unei politici de coeziune mai eficace, mai relevante și mai vizibile pentru cetățeni” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 aprilie 2017 privind „Asigurarea unei politici de coeziune mai eficace, mai relevante și mai vizibile pentru cetățeni” (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2017 intitulate „Sinergii și simplificare pentru politica de coeziune post-2020” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2017 intitulate „Sinergii și simplificare pentru politica de coeziune post-2020” (8),

| — | având în vedere „Cartea albă privind viitorul Europei - Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025”din 1 martie 2017 (COM(2017)2025), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Cartea albă privind viitorul Europei - Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025”din 1 martie 2017 (COM(2017)2025),

| — | având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind dimensiunea socială a Europei (COM(2017)0206) din 26 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind dimensiunea socială a Europei (COM(2017)0206) din 26 aprilie 2017,

| — | având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind valorificarea oportunităților oferite de globalizare (COM(2017)0240) din 10 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind valorificarea oportunităților oferite de globalizare (COM(2017)0240) din 10 mai 2017,

| — | având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind aprofundarea uniunii economice și monetare (COM(2017)0291) din 31 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei Europene privind aprofundarea uniunii economice și monetare (COM(2017)0291) din 31 mai 2017,

| — | având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei din 28 iunie 2017 privind viitorul finanțelor UE (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de reflecție al Comisiei din 28 iunie 2017 privind viitorul finanțelor UE (COM(2017)0358),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 aprilie 2017 privind competitivitatea în regiunile cu venituri scăzute și creștere economică scăzută: raport privind regiunile rămase în urmă (SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 aprilie 2017 privind competitivitatea în regiunile cu venituri scăzute și creștere economică scăzută: raport privind regiunile rămase în urmă (SWD(2017)0132),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future”(Importanța dezvoltării regionale pentru viitorul economic al Europei) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future”(Importanța dezvoltării regionale pentru viitorul economic al Europei) (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”(COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020”(COM(2018)0098),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”(COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”(COM(2017)0623),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 mai 2017 intitulat „Viitorul politicii de coeziune după 2020 - Pentru o politică europeană de coeziune puternică și eficientă după 2020” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 mai 2017 intitulat „Viitorul politicii de coeziune după 2020 - Pentru o politică europeană de coeziune puternică și eficientă după 2020” (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 intitulată „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 intitulată „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12)

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la combinarea corectă a surselor de finanțare pentru regiunile Europei: echilibrarea instrumentelor financiare și a granturilor în politica de coeziune a UE (15); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la combinarea corectă a surselor de finanțare pentru regiunile Europei: echilibrarea instrumentelor financiare și a granturilor în politica de coeziune a UE (15);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC” (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la promovarea coeziunii și a dezvoltării în regiunile ultraperiferice ale Uniunii: aplicarea articolului 349 din TFUE (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la promovarea coeziunii și a dezvoltării în regiunile ultraperiferice ale Uniunii: aplicarea articolului 349 din TFUE (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (24); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (24);

| — | având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0138/2018),

| A. | întrucât politica de coeziune vizează promovarea unei dezvoltări armonioase și echilibrate a întregii Uniuni și a regiunilor sale, având drept obiectiv consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale, într-un spirit de solidaritate și cu scopul de a promova o creștere durabilă, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și de a reduce disparitățile dintre regiuni și din cadrul acestora, precum și gradul de subdezvoltare al regiunilor defavorizate; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune vizează promovarea unei dezvoltări armonioase și echilibrate a întregii Uniuni și a regiunilor sale, având drept obiectiv consolidarea coeziunii sale economice, sociale și teritoriale, într-un spirit de solidaritate și cu scopul de a promova o creștere durabilă, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și de a reduce disparitățile dintre regiuni și din cadrul acestora, precum și gradul de subdezvoltare al regiunilor defavorizate;

| B. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea arată că disparitățile regionale se diminuează din nou, dar că situația este extrem de inegală, indiferent dacă se evaluează în funcție de PIB-ul pe cap de locuitor, ocuparea forței de muncă sau alți indicatori, și că anumite diferențe persistă, cresc sau se deplasează de la o regiune la alta sau în cadrul regiunilor și al statelor membre, inclusiv al zonei euro; |
| --- | --- |

B.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea arată că disparitățile regionale se diminuează din nou, dar că situația este extrem de inegală, indiferent dacă se evaluează în funcție de PIB-ul pe cap de locuitor, ocuparea forței de muncă sau alți indicatori, și că anumite diferențe persistă, cresc sau se deplasează de la o regiune la alta sau în cadrul regiunilor și al statelor membre, inclusiv al zonei euro;

| C. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea prezintă constatări îngrijorătoare referitoare la rata șomajului, inclusiv la rata șomajului în rândul tinerilor, care în multe regiuni nu a revenit la nivelul de dinainte de criză, precum și referitoare la competitivitate, sărăcie și incluziunea socială; |
| --- | --- |

C.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea prezintă constatări îngrijorătoare referitoare la rata șomajului, inclusiv la rata șomajului în rândul tinerilor, care în multe regiuni nu a revenit la nivelul de dinainte de criză, precum și referitoare la competitivitate, sărăcie și incluziunea socială;

| D. | întrucât 24 % din europeni, aproape 120 de milioane de persoane, sunt săraci, expuși riscului de sărăcie sau se confruntă cu o situație materială extrem de precară și/sau trăiesc în gospodării cu o intensitate scăzută a muncii; întrucât numărul lucrătorilor săraci este în creștere, iar numărul tinerilor aflați în șomaj este în continuare ridicat; |
| --- | --- |

D.

întrucât 24 % din europeni, aproape 120 de milioane de persoane, sunt săraci, expuși riscului de sărăcie sau se confruntă cu o situație materială extrem de precară și/sau trăiesc în gospodării cu o intensitate scăzută a muncii; întrucât numărul lucrătorilor săraci este în creștere, iar numărul tinerilor aflați în șomaj este în continuare ridicat;

| E. | întrucât șomajul și șomajul în rândul tinerilor din Uniune au scăzut treptat începând din 2013, dar încă se află peste nivelul din 2008, înregistrând 7,3% și, respectiv, 16,1% (decembrie 2017) (25), cu diferențe considerabile între statele membre și în interiorul acestora, în special în statele membre cele mai afectate de criza financiară; întrucât diferențele regionale au început să scadă; întrucât, potrivit celor mai recente date, ratele șomajului variază încă semnificativ de la un stat membru la altul, de la 2,4% în Republica Cehă și 3,6% în Germania la 16,3% în Spania și 20,9% în Grecia (26); întrucât șomajul ascuns (fenomenul șomerilor dispuși să lucreze, dar care nu își caută în mod activ un loc de muncă) a reprezentat 18% în 2016; |
| --- | --- |

E.

întrucât șomajul și șomajul în rândul tinerilor din Uniune au scăzut treptat începând din 2013, dar încă se află peste nivelul din 2008, înregistrând 7,3% și, respectiv, 16,1% (decembrie 2017) (25), cu diferențe considerabile între statele membre și în interiorul acestora, în special în statele membre cele mai afectate de criza financiară; întrucât diferențele regionale au început să scadă; întrucât, potrivit celor mai recente date, ratele șomajului variază încă semnificativ de la un stat membru la altul, de la 2,4% în Republica Cehă și 3,6% în Germania la 16,3% în Spania și 20,9% în Grecia (26); întrucât șomajul ascuns (fenomenul șomerilor dispuși să lucreze, dar care nu își caută în mod activ un loc de muncă) a reprezentat 18% în 2016;

| F. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea evidențiază marea diversitate a regiunilor și a teritoriilor, inclusiv în cadrul actualelor categorii de regiuni, în funcție de condițiile lor specifice (regiuni ultraperiferice, slab populate, cu venituri mici sau cu o creștere slabă etc.), motiv pentru care este necesară o abordare teritorială adaptată; |
| --- | --- |

F.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea evidențiază marea diversitate a regiunilor și a teritoriilor, inclusiv în cadrul actualelor categorii de regiuni, în funcție de condițiile lor specifice (regiuni ultraperiferice, slab populate, cu venituri mici sau cu o creștere slabă etc.), motiv pentru care este necesară o abordare teritorială adaptată;

| G. | întrucât una dintre cele mai importante contribuții ale celui de-al 7-lea raport privind coeziunea este identificarea anumitor regiuni blocate în „capcana veniturilor medii”, care riscă să rămână în urmă, să stagneze sau să regreseze; |
| --- | --- |

G.

întrucât una dintre cele mai importante contribuții ale celui de-al 7-lea raport privind coeziunea este identificarea anumitor regiuni blocate în „capcana veniturilor medii”, care riscă să rămână în urmă, să stagneze sau să regreseze;

| H. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea evidențiază existența unor zone de sărăcie, riscul de fragmentare teritorială și accentuarea disparităților infraregionale, inclusiv în regiuni relativ prospere; |
| --- | --- |

H.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea evidențiază existența unor zone de sărăcie, riscul de fragmentare teritorială și accentuarea disparităților infraregionale, inclusiv în regiuni relativ prospere;

| I. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea subliniază că impactul globalizării, migrației, sărăciei, absenței inovării, schimbărilor climatice, tranziției energetice și al poluării nu este limitat la regiunile mai puțin dezvoltate, |
| --- | --- |

I.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea subliniază că impactul globalizării, migrației, sărăciei, absenței inovării, schimbărilor climatice, tranziției energetice și al poluării nu este limitat la regiunile mai puțin dezvoltate,

| J. | întrucât, deși politica de coeziune a jucat un rol important în redresarea economiei UE, prin promovarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, investițiile publice în UE sunt încă sub nivelul înregistrat înainte de criză, cu lacune majore în unele dintre statele membre cele mai afectate de criză, întrucât acestea au scăzut de la 3,4 % din PIB în 2008 la 2,7 % în 2016; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși politica de coeziune a jucat un rol important în redresarea economiei UE, prin promovarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, investițiile publice în UE sunt încă sub nivelul înregistrat înainte de criză, cu lacune majore în unele dintre statele membre cele mai afectate de criză, întrucât acestea au scăzut de la 3,4 % din PIB în 2008 la 2,7 % în 2016;

| K. | întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea prezintă în mod clar rezultatele politicii de coeziune în ceea ce privește creșterea economică, ocuparea forței de muncă, transporturile, energia, mediul, precum și educația și formarea profesională, astfel cum s-a evidențiat în perioada de programare 2014-2020 prin sprijinul acordat pentru 1,1 milioane de IMM-uri, ceea ce a condus în mod direct la crearea a 420 000 de noi locuri de muncă, ajutând peste 7,4 milioane de șomeri să găsească un loc de muncă și, în plus, sprijinind peste 8,9 milioane de persoane să obțină noi calificări, această politică fiind liantul care ține Europa unită, |
| --- | --- |

K.

întrucât cel de-al 7-lea raport privind coeziunea prezintă în mod clar rezultatele politicii de coeziune în ceea ce privește creșterea economică, ocuparea forței de muncă, transporturile, energia, mediul, precum și educația și formarea profesională, astfel cum s-a evidențiat în perioada de programare 2014-2020 prin sprijinul acordat pentru 1,1 milioane de IMM-uri, ceea ce a condus în mod direct la crearea a 420 000 de noi locuri de muncă, ajutând peste 7,4 milioane de șomeri să găsească un loc de muncă și, în plus, sprijinind peste 8,9 milioane de persoane să obțină noi calificări, această politică fiind liantul care ține Europa unită,

Valoarea adăugată a politicii de coeziune

| 1. | consideră că este indispensabil ca, în noua perioadă de programare, politica de coeziune să continue să acopere în mod adecvat toate regiunile europene și să rămână principalul instrument de investiții publice al UE, care se bazează pe o strategie și perspective pe termen lung, cu un buget pe măsura provocărilor actuale și viitoare, asigurând astfel îndeplinirea obiectivelor fundamentale ale politicii; subliniază că o concentrare a politicii de coeziune exclusiv pe regiunile mai puțin dezvoltate ar împiedica progresul priorităților politice ale Uniunii în ansamblu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că politica de coeziune oferă o valoare adăugată europeană prin faptul că contribuie la bunurile publice și prioritățile europene (precum creșterea economică, incluziunea socială, inovarea și protecția mediului), precum și la investiții publice și private, și că este un instrument fundamental pentru realizarea obiectivului din Tratat de a combate disparitățile în vederea unei convergențe a nivelurilor de trai care tinde către nivelul superior și de a reduce gradul de subdezvoltare a regiunilor celor mai defavorizate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reafirmă angajamentul său puternic față de gestiunea partajată și de principiul de parteneriat, care ar trebui să fie menținute și consolidate pentru perioada post-2020, precum și de principiul guvernanței pe mai multe niveluri și de principiul subsidiarității, care contribuie la valoarea adăugată a politicii de coeziune; subliniază că valoarea adăugată a acestei politici se caracterizează în primul rând prin capacitatea sa de a lua în considerare nevoile naționale în materie de dezvoltare alături de nevoile și caracteristicile specifice ale diferitelor regiuni și teritorii și de a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățenii săi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că valoarea adăugată europeană se regăsește în mare măsură în cooperarea teritorială europeană (CTE) în toate dimensiunile sale (cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională, atât internă, cât și externă), contribuind la obiectivele generale de coeziune economică, socială și teritorială, precum și la solidaritate; solicită din nou o creștere a cotei acesteia în bugetul politicii de coeziune și îmbunătățirea totodată a coordonării între diferitele programe, pentru a se evita suprapunerile; reamintește importanța implementării strategiilor macroregionale pentru îndeplinirea obiectivelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că punerea în aplicare a politicii de coeziune într-o regiune poate genera externalități și beneficii extinse directe și indirecte în toată UE, printre altele datorită creșterii volumului schimburilor comerciale generate, consolidând piața unică; atrage însă atenția că aceste beneficii variază considerabil de la un stat membru la altul, în funcție, în special, de proximitatea geografică și de structura economiilor statelor membre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este necesar să se elaboreze o metodologie de calcul a „costului politicii de necoeziune”pentru a oferi dovezi cuantificabile suplimentare ale valorii adăugate europene a politicii de coeziune, urmând exemplul studiilor realizate de Parlamentul European asupra „costului non-Europei”; |
| --- | --- |

6.

Dimensiunea teritorială

| 7. | constată că zonele urbane combină, pe de o parte, oportunități majore de creștere economică, de investiții și de inovare și, pe de altă parte, diverse provocări economice, sociale și de mediu, printre altele din cauza concentrării populației și a existenței unor zone de sărăcie, inclusiv în orașele relativ prospere; subliniază, prin urmare, că riscul de sărăcie sau de excluziune socială rămâne o provocare majoră; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că, în cadrul eforturilor de consolidare a dimensiunii teritoriale a politicii de coeziune, este nevoie să se acorde o mai mare atenție problemelor din zonele periurbane și rurale, ținând cont de cunoștințele de specialitate ale autorităților locale și punând un accent special pe orașele mijlocii din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că este important să se acorde sprijin zonelor rurale în toată diversitatea lor, valorificând potențialul lor, încurajând investițiile în proiecte care sprijină economiile locale, îmbunătățirea conectivității în transport, accesibilitatea și conectivitatea de foarte mare viteză în bandă largă, precum și oferind asistență pentru zonele respective pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă, și anume deșertificarea zonelor rurale, incluziunea socială, absența posibilităților de angajare, stimulentele pentru crearea de întreprinderi și locuințele la prețuri accesibile, scăderea populației, distrugerea comunităților din centrul orașelor, zonele fără asistență medicală etc.; subliniază, în acest sens, importanța celui de-al doilea pilon al PAC în promovarea dezvoltării rurale durabile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca, în definirea priorităților în materie de investiții, să se țină seama într-o mai mare măsură de anumite caracteristici teritoriale specifice, precum cele ale regiunilor menționate la articolul 173 alineatul (3) din TFUE, cum ar fi regiunile insulare, montane, rurale, frontaliere, regiunile cele mai nordice, costiere sau periferice; subliniază că este important să se creeze strategii, programe și acțiuni adaptate pentru aceste regiuni diferite, sau chiar să se exploreze posibila lansare de noi agende specifice, urmând exemplul dat de Agenda urbană a UE și Pactul de la Amsterdam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că situația economică și socială structurală specifică a regiunilor ultraperiferice justifică măsuri specifice, în special în privința condițiilor de accesare a fondurilor ESI, în conformitate cu articolul 349 din TFUE; subliniază necesitatea de a perpetua toate măsurile derogatorii menite să compenseze dezavantajele structurale ale acestora, precum și de a îmbunătăți măsurile specifice pentru aceste regiuni, ajustându-le ori de câte ori este necesar; invită Comisia și statele membre să se bazeze pe hotărârea Curții de Justiție a UE din 15 decembrie 2015 pentru a asigura aplicarea corespunzătoare a articolului 349 din TFUE în ceea ce privește condițiile de acces la fondurile structurale; propune, în special, ca alocarea specifică pentru regiunile ultraperiferice să se extindă la componenta socială, menținându-se nivelul actual al cofinanțării din partea Uniunii în aceste regiuni, și să se prevadă o adaptare mai bună a concentrării tematice; subliniază potențialul regiunilor ultraperiferice ca, de exemplu, zone privilegiate pentru punerea în aplicare a unor proiecte experimentale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că introducerea unor strategii integrate de dezvoltare urbană durabilă este o experiență pozitivă care, din acest motiv, ar trebui consolidată și extinsă și la alte teritorii subregionale, de exemplu prin stabilirea unei abordări teritoriale integrate pe lângă obiectivele tematice, însă fără a aduce atingere concentrării tematice; subliniază importanța dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității, care consolidează capacitatea politicii de coeziune de a implica actorii locali; subliniază necesitatea de a analiza posibilitatea introducerii pregătirii programelor operaționale naționale și regionale pe baza unor strategii teritoriale integrate și a strategiilor de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

12.

Regiunile cu venituri medii: consolidarea rezilienței și prevenirea rămânerii în urmă a teritoriilor vulnerabile

| 13. | subliniază că regiunile cu venituri medii nu au cunoscut aceeași creștere ca și regiunile cu venituri mici (care încă trebuie să recupereze decalajul față de restul UE) și cele cu venituri foarte ridicate, dat fiind faptul că ele se confruntă cu așa-numita provocare a „capcanei veniturilor medii”din cauza costurilor prea ridicate în comparație cu primele și a sistemelor de inovare prea slabe în raport cu cele din urmă; ia act de faptul că, în plus, aceste regiuni sunt caracterizate de un sector de producție fragil și de vulnerabilitatea lor în fața șocurilor cauzate de globalizare și a schimbărilor socioeconomice rezultate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | are convingerea că una dintre principalele provocări ale viitoarei politici de coeziune va fi asigurarea unui sprijin adaptat regiunilor cu venituri medii, cu scopul, printre altele, de a crea un mediu propice investițiilor și că politica de coeziune trebuie să reducă disparitățile și inegalitățile, precum și să prevină rămânerea în urmă a teritoriilor vulnerabile, luând în considerare diferitele tendințe, dinamici și situații; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să găsească o soluție la problemele cu care se confruntă regiunile cu venituri medii care sunt caracterizate de rate de creștere scăzute în comparație cu media UE, astfel încât să promoveze dezvoltarea armonioasă generală a Uniunii; reamintește că, pentru a sprijini aceste regiuni și pentru a oferi soluții la problemele lor, viitoarea politică de coeziune ar trebui să le acopere, să le sprijine și să le includă în mod adecvat în următoarea perioadă de programare, inclusiv prin crearea și punerea în aplicare a unor strategii, programe și acțiuni specifice; reamintește, în acest context, rolul important al indicatorilor complementari în plus față de PIB pentru a oferi o imagine mai precisă a condițiilor socioeconomice ale acestor regiuni specifice; consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție identificării din timp a vulnerabilităților, astfel încât politica de coeziune să poată sprijini reziliența regiunilor și să prevină apariția unor noi disparități în toate tipurile de regiuni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută lansarea de către Comisie a unui proiect-pilot menit să ofere sprijin personalizat, adaptat la provocările specifice cu care se confruntă regiunile aflate în tranziție industrială; invită Comisia să tragă învățăminte din proiectul pilot, și se așteaptă să vadă rezultatele preconizate cât mai curând posibil; consideră că strategiile de specializare inteligentă au potențialul de a oferi, printr-o abordare holistică, un sprijin mai bun pentru aceste regiuni în cadrul strategiilor lor de dezvoltare, și, la un nivel mai general, de a promova punerea în aplicare diferențiată la nivel regional, dar ar putea fi sprijinite și printr-un grad mai mare de cooperare și de schimburi de cunoștințe și de experiență între regiuni; salută acțiunile cum ar fi Inițiativa Vanguard pentru utilizarea unei strategii de specializare inteligentă cu scopul de a stimula creșterea și reînnoirea industrială în domenii prioritare în UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că convergența socială și fiscală contribuie la atingerea obiectivului de coeziune, îmbunătățind totodată funcționarea pieței unice; consideră că existența unor practici divergente în acest domeniu poate să constituie un obstacol în calea îndeplinirii obiectivului de coeziune și să cauzeze mai multe probleme teritoriilor rămase în urmă sau teritoriilor care sunt cele mai vulnerabile în fața globalizării și atrage atenția asupra faptului că este în continuare necesar ca regiunile mai puțin dezvoltate să recupereze decalajul față de restul Uniunii; consideră că politica de coeziune ar putea contribui la promovarea convergenței sociale și fiscale (alături de convergența economică și teritorială) prin acordarea de stimulente pozitive; subliniază, în acest sens, posibilitatea de a recurge, de exemplu, la Pilonul european al drepturilor sociale; invită Comisia să țină mai bine seama de acest aspect în semestrul european, astfel încât dimensiunea socială a politicii de coeziune să fie mai bine integrată în politica economică, implicând, în același timp, în mod corespunzător autoritățile locale și regionale cu scopul de a mări eficiența procesului și de a consolida asumarea obiectivelor acestuia; |
| --- | --- |

17.

Domenii de acțiune

| 18. | sprijină o concentrare tematică puternică în ceea ce privește un număr limitat de priorități legate de obiectivele politice europene majore, acordând autorităților de management mai multă flexibilitate în elaborarea strategiilor lor teritoriale în funcție de necesități și potențial, după o consultare incluzivă la nivel local și regional în vederea pregătirii acordurilor de parteneriat; subliniază că ocuparea forței de muncă (inclusiv șomajul în rândul tinerilor), incluziunea socială, combaterea sărăciei, sprijinirea inovării, digitalizarea, sprijinirea IMM-urilor și a întreprinderilor nou create, lupta împotriva schimbărilor climatice, economia circulară și infrastructura ar trebui să constituie domenii prioritare ale viitoarei politici de coeziune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale, care marchează un pas înainte în procesul de construcție a unei Europe sociale; își reiterează angajamentul față de FSE ca parte integrantă majoră a fondurilor ESI, de Garanția pentru tineret, de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și de Corpul european de solidaritate având în vedere rolul lor în depășirea provocărilor legate de ocuparea forței de muncă, creșterea economică, incluziunea socială, educație și formarea profesională; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că viitoarea politică de coeziune va trebui să se axeze mai mult pe protejarea și sprijinirea comunităților și regiunilor afectate de globalizare (delocalizare, pierderea locurilor de muncă) și de tendințele similare din interiorul UE; solicită coordonarea între fondurile structurale și Fondul european de ajustare la globalizare în cazurile pertinente care urmează să fie analizate, pentru a include, printre altele, delocalizările în interiorul UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că vulnerabilitatea la schimbările climatice variază considerabil de la o regiune la alta; consideră că fondurile ESI ar trebui utilizate cât mai eficient posibil pentru a ajuta UE să își îndeplinească angajamentele asumate în temeiul Acordului de la Paris privind schimbările climatice (COP 21), de exemplu, în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică sau schimbul de bune practici, în special în sectorul locuințelor, și să țină seama de obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; insistă asupra faptului că instrumentele de solidaritate în caz de catastrofe naturale trebuie să poată fi mobilizate cât mai repede posibil în circumstanțele date și întotdeauna în mod coordonat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se utilizeze fondurile ESI pentru a face față, într-un mod sustenabil, provocărilor demografice (îmbătrânirea populației, pierderea populației, presiunea demografică, incapacitatea de a atrage sau de a reține capitalul uman adecvat) care afectează regiunile europene în diferite moduri; subliniază, în special, necesitatea de a furniza un sprijin adecvat pentru teritorii precum anumite regiuni ultraperiferice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că trebuie creat un mecanism specific de finanțare post-2020, în temeiul articolul 349 din TFUE, vizând integrarea migranților în regiunile ultraperiferice, care se confruntă cu presiuni mai mari exercitate de migrație, ca urmare a caracteristicilor lor specifice, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă a acestora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că fondurile UE trebuie să respecte Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD) și să continue să promoveze dezinstituționalizarea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază potențialul unor mai mari investiții în cultură, educație, patrimoniu, tineret, sport și turism durabil pentru a crea locuri de muncă, în special locuri de muncă de calitate pentru tineri, cât și creștere economică, precum și pentru a îmbunătăți coeziunea socială prin combaterea totodată a sărăciei și a discriminării, ceea ce are o importanță deosebită în ceea ce privește, de exemplu, regiunile ultraperiferice, rurale și izolate; sprijină dezvoltarea industriilor culturale și creative care sunt strâns legate de inovare și creativitate; |
| --- | --- |

25.

Cadrul de programare după 2020

| 26. | subliniază că, potrivit celui de-al 7-lea raport privind coeziunea, este nevoie ca, în alocarea fondurilor și pentru a oferi o imagine mai precisă a condițiilor socioeconomice, să se țină seama de indicatorii complementari PIB-ului pe cap de locuitor, care ar trebui să rămână principalul indicator, în funcție de provocările și nevoile identificate, inclusiv la nivel subregional; ia act de faptul că este foarte important de a se baza pe date de înaltă calitate, fiabile, actualizate, structurate și disponibile; prin urmare, solicită Comisiei și Eurostat să furnizeze cât mai multe detalii și cel mai mare grad de dezagregare geografică posibilă în cadrul statisticilor de interes pentru politica de coeziune astfel încât să reflecte în mod adecvat de necesitățile regiunilor în cursul procesului de programare; susține că trebuie să se țină seama de criterii sociale, de mediu și demografice în special de rata șomajului și de rata șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susține consolidarea abordărilor integrate și insistă că FSE trebuie să rămână o parte integrantă a politicii regionale europene, având în vedere dimensiunea sa de coeziune esențială; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că granturile ar trebui să rămână principalul instrument de finanțare al politicii de coeziune, dar recunoaște că instrumentele financiare pot fi o pârghie eficientă și că ele trebuie promovate dacă aduc o valoare adăugată și pe baza unei evaluări ex ante corespunzătoare; subliniază, cu toate acestea, că utilizarea lor nu trebuie să devină un scop în sine, că eficacitatea lor depinde de o multitudine de factori (natura proiectului, a teritoriului sau a riscului) și că toate regiunile, indiferent de nivelul lor de dezvoltare, trebuie să fie libere să stabilească cea mai adaptată modalitate de finanțare; s-ar opune stabilirii de obiective obligatorii pentru utilizarea instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită simplificarea condițiilor de utilizare a instrumentelor financiare și facilitarea coordonării acestor instrumente cu granturile, ținând seama de complementaritate, eficiență și realitățile teritoriale; subliniază importanța capacității administrative și calității guvernanței, precum și a rolului complementar al băncilor și al instituțiilor naționale de dezvoltare în punerea în aplicare a unor instrumente financiare specifice, adaptate nevoilor locale; consideră că este necesar să se armonizeze cât mai mult posibil normele privind instrumentele financiare, indiferent de modul de gestionare a acestora; propune, de asemenea, promovarea instrumentelor financiare participative pe lângă instrumentele financiare existente pentru politica de coeziune; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că legătura între politica de coeziune și garanția unui mediu favorabil investițiilor, eficacității și bunei utilizări a fondurilor contribuie și la îndeplinirea obiectivelor politicii de coeziune, subliniind, în același timp, că politica de coeziune nu trebuie să se limiteze la a fi un instrument în serviciul priorităților fără nicio legătură cu obiectivele sale; subliniază necesitatea de a aplica poziția convenită privind Pactul de stabilitate și de creștere în legătură cu flexibilitatea pentru condițiile ciclice, reformele structurale și investițiile guvernamentale; consideră că ar trebui analizate cu atenție măsurile care leagă eficiența fondurilor ESI de buna guvernanță economică, astfel cum se subliniază în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, inclusiv prin implicarea tuturor părților interesate; consideră că Comisia ar trebui să aibă în vedere efectuarea unor ajustări ale modului în care politica de coeziune și semestrul european sunt legate între ele în vederea consolidării dimensiunii sociale și teritoriale ale acestuia din urmă, precum și să ia în considerare alți factori care contribuie la realizarea obiectivelor de coeziune, cum ar fi convergența reală; invită Comisia, în acest context și în cadrul semestrului european, să analizeze cofinanțarea regională și națională din cadrul fondurilor ESI și impactul acesteia asupra deficitelor naționale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită intensificarea strategiilor de specializare inteligentă, ca o nouă direcție în care să poată fi urmărite investițiile în potențialul de creștere pe termen lung, în contextul schimbărilor tehnologice rapide și al globalizării; subliniază utilitatea condiționalităților ex ante, dar subliniază că, în anumite cazuri, acestea au crescut complexitatea procesului de dezvoltare și lansare a programării și au generat întârzieri; ia act de observațiile Curții de Conturi privind condiționalitățile ex ante în Raportul său special nr. 15/2017; invită Comisia să aibă în vedere reducerea, dacă este cazul, a numărului condiționalităților ex ante și să îmbunătățească, în acest domeniu, gradul de respectare a principiilor proporționalității și subsidiarității, bazându-se într-o măsură cât mai mare pe documentele strategice existente care ar putea îndeplini viitoarele condiționalități ex ante; subliniază că condiționalitățile ex ante ar trebui să fie strâns legate de eficacitatea investițiilor, asigurând, în același timp, un tratament egal pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată că stabilitatea și calitatea administrației publice, pentru care o bună educație și formare și consilierea disponibilă la nivel local sunt condiții prealabile, rămân un factor decisiv pentru creșterea regională și eficacitatea fondurilor ESI; subliniază necesitatea de a se îmbunătăți calitatea guvernanței și de a se asigura asistență tehnică suficientă, dat fiind faptul că acestea au un impact considerabil asupra punerii corecte în aplicare a politicii de coeziune și pot varia în mod substanțial în statele membre, astfel cum se poate observa în special, de exemplu, în regiunile mai puțin dezvoltate; invită Comisia, în special, să evalueze viitorul program JASPERS în lumina recomandărilor Curții de Conturi Europene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sprijină evoluția către o politică de coeziune orientată într-o mai mare măsură spre rezultate și conținut, care să treacă de la o logică contabilă la una concentrată pe performanță și să le permită autorităților de management o mai mare flexibilitate în ceea ce privește modalitatea de îndeplinire a obiectivelor, respectând în același timp principiile de parteneriat, transparență și responsabilitate, printre altele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că este imperios necesar să se continue lupta împotriva fraudelor și îndeamnă la aplicarea unei toleranțe zero în fața corupției; |
| --- | --- |

34.

O politică de coeziune simplificată

| 35. | invită Comisia ca, în propunerile sale legislative viitoare, să ia în considerare recomandările Grupului la nivel înalt privind simplificarea; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea de a oferi un cadru care să garanteze stabilitatea juridică prin norme simple, clare și previzibile, în special în ceea ce privește gestionarea și controlul, în scopul de a se asigura un echilibru adecvat între obiectivele de performanță și de simplificare; solicită reducerea volumului legislației și orientărilor în următoarea perioadă de programare (cu grijă, astfel încât să se asigure, în strânsă cooperare cu părțile interesate, continuitatea necesară a normelor și a procedurilor cu care sunt familiarizate persoanele interesate și autoritățile de management); solicită ca documentele pertinente să fie traduse în toate limbile UE și să se evite pe cât posibil aplicarea și interpretarea retroactivă a normelor; solicită un cadru juridic și orientări unificate privind proiectele transfrontaliere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază, totodată, necesitatea de a evita reglementarea excesivă și de a elabora programe operaționale care să constituie documente strategice autentice mai concise și mai flexibile, prevăzând o procedură simplificată pentru modificarea acestora în cursul perioadei de programare (de exemplu în cazul unor dezastre naturale), pentru a răspunde în mod adecvat la realitățile globale în continuă schimbare și la nevoile regionale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită stabilirea unui adevărat set unic de norme pentru fondurile ESI, inclusiv armonizarea în continuare a normelor comune pentru instrumentele care contribuie la același obiectiv tematic; consideră că este necesar să se simplifice procedurile de achiziții aferente fondurilor ESI și să se accelereze procedurile privind ajutoarele de stat pentru cazurile care necesită conformitate; se declară în favoarea unui tratament consecvent și mai coerent al fondurilor europene în regim de gestionare directă și al fondurilor politicii de coeziune în ceea ce privește ajutoarele de stat și, la un nivel mai general, sprijină aplicarea de norme armonizate pentru instrumentele europene destinate acelorași beneficiari; subliniază că este important să se asigure o mai mare complementaritate între politica de coeziune și viitorul program de cercetare al UE, pentru acoperirea întregului ciclu, de la cercetarea fundamentală la aplicațiile comerciale; consideră că ar trebui menținută concentrarea tematică pentru a permite sinergii între diferitele surse de finanțare la nivel de proiect; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de instituirea unui grup operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea și așteaptă din partea acestui grup de lucru propuneri concrete de îmbunătățire a gradului de respectare a acestor două principii în cadrul politicii de coeziune; sprijină asigurarea aplicării acestor principii în vederea unei veritabile guvernanțe pe mai multe niveluri care necesită o autonomie adecvată pentru autoritățile locale și regionale, precum și pentru alte părți interesate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | regretă că Comisia nu a prezentat o evaluare mai integrată a politicilor transversale și că nu au fost comunicate sinergiile dintre diferitele politici europene; solicită strategii, finanțare și acțiuni ambițioase care să crească sinergiile cu alte fonduri ale UE și să atragă sprijin financiar complementar; subliniază necesitatea de a optimiza în continuare sinergiile dintre fondurile ESI și alte instrumente, inclusiv Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), precum și cu alte programe gestionate la nivel central, cum ar fi Orizont 2020, care este complementar politicii de coeziune în sprijinirea cercetării și a inovării; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită ca cerințele în materie de programare, de executare și de control al fondurilor ESI să fie definite pe viitor în conformitate cu principiile diferențierii și proporționalității, bazate pe criterii transparente și echitabile, în funcție de volumul programului, profilul de risc, calitatea gestionării și nivelul cofinanțării de către beneficiari; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că relația dintre Comisie și autoritățile de management trebuie să evolueze în direcția unui „contract de încredere”; reamintește, în acest context, că este important să existe un cadru al guvernanței pe mai multe niveluri adecvat și funcțional; invită Comisia să valorifice acțiunile care au fost deja realizate în domeniul bunei gestionări a finanțelor publice, introducând principiul etichetării autorităților de management care și-au demonstrat capacitatea de a respecta normele; solicită ca tot ceea ce ține de control să se bazeze într-o mai mare măsură pe normele naționale și regionale în cazul în care eficiența lor a fost verificată și validată; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită consolidarea principiului auditului unic, accelerarea punerii în aplicare a e-coeziunii și generalizarea utilizării costurilor simplificate și standardizate, deoarece, printre altele, acest fapt s-a dovedit a fi mai ușor de pus în aplicare și nu a dat naștere niciunei erori; subliniază potențialul digitalizării în ceea ce privește monitorizarea și raportarea activităților; este de părere că schimbul de cunoștințe de specialitate ar trebui să fie facilitat prin stabilirea unui portal de cunoștințe pentru a face schimb de bune practici; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită Comisiei să prezinte idei privind modul în care politica de coeziune poate reacționa mai bine la evenimentele neprevăzute și își reiterează, în acest context, solicitarea privind crearea unui tip de rezervă care ar urma să ofere regiunilor o flexibilitate suplimentară fără a pune în pericol obiectivele pe termen lung ale programelor operaționale; |
| --- | --- |

44.

Provocări și perspective

| 45. | este extrem de preocupat de scenariile prezentate recent de Comisie privind reducerile bugetare care s-ar putea aplica politicii de coeziune în următorul CFM și care ar conduce la excluderea a numeroase regiuni din domeniul de aplicare al politicii de coeziune; susține un buget ambițios pe măsura provocărilor cu care se confruntă regiunile și solicită ca politica de coeziune să nu fie transformată într-o variabilă de ajustare; reamintește că includerea tuturor regiunilor UE în cadrul politicii de coeziune este un element nenegociabil pentru Parlamentul European; subliniază că teoria „grupurilor de dezvoltare economică”confirmă importanța acordării unui sprijin diferențiat tuturor regiunilor europene, inclusiv regiunilor cu venituri foarte ridicate, care trebuie să rămână competitive în fața concurenților lor de la nivel mondial; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că politica de coeziune poate contribui la depășirea noilor provocări, cum ar fi securitatea sau integrarea refugiaților care beneficiază de protecție internațională; subliniază, cu toate acestea, că nu se poate aștepta ca politica de coeziune să soluționeze toate situațiile de criză și se opune utilizării fondurilor politicii de coeziune pentru acoperirea nevoilor de finanțare pe termen scurt în afara domeniului său de aplicare, reamintind că obiectivul său este dezvoltarea socioeconomică a Uniunii Europene pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ia act de rezultatele pozitive ale FEIS, care, cu toate acestea, trebuie să investească într-un mod și mai transparent și specific; subliniază că politica de coeziune și Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) se bazează pe concepte și obiective diferite care în anumite cazuri pot fi complementare, dar nu sunt substituibile, indiferent de nivelul de dezvoltare al regiunilor, în special având în vedere faptul că FEIS, spre deosebire de fondurile structurale, se bazează, în principal, pe împrumuturi; reamintește că este important să se facă o distincție corespunzătoare între FEIS și politica de coeziune, precum și să se identifice posibilități clare de combinare a lor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își reafirmă angajamentul pentru o perioadă de programare pe termen lung; consideră că singura alternativă viabilă la actuala durată de șapte ani este o perioadă a CFM de 5+5 ani, cu o revizuire la jumătatea perioadei; solicită Comisiei să elaboreze o propunere clară, în care să prezinte modalitatea practică de a implementa un cadru financiar 5+5; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită să se ia toate măsurile necesare pentru a se evita întârzierile în programarea pentru noua perioadă, pentru a preveni întârzierea plăților și dezangajările care împiedică obținerea de rezultate pozitive în cadrul politicii de coeziune; subliniază importanța prezentării la timp, în toate limbile oficiale, a tuturor documentelor aferente viitorului cadru juridic pentru a asigura o informare corespunzătoare și în timp util a tuturor beneficiarilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită măsuri de îmbunătățire a comunicării cu cetățenii europeni, care să ducă la o mai bună cunoaștere de către public a realizărilor concrete ale politicii de coeziune; invită Comisia să promoveze rolul autorităților de management și al promotorilor de proiecte care utilizează metode inovatoare de comunicare la nivel local pentru a informa publicul cu privire la rezultatele utilizării fondurilor în regiuni; subliniază necesitatea de a îmbunătăți informarea și comunicarea nu numai în aval (punerea în execuție a fondurilor ESI), ci și în amonte (posibilitățile de finanțare), în special în cazul micilor promotori de proiecte; solicită Comisiei și statelor membre să instituie mecanisme și platforme instituționalizate extinse de cooperare, pentru a asigura o mai mare vizibilitate și o sensibilizare mai accentuată a opiniei publice; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act de faptul că unele regiuni europene sunt deosebit de expuse impactului Brexitului; subliniază că viitoarea politică de coeziune va trebui să reducă la minimum impactul negativ al Brexitului asupra altor regiuni europene și solicită examinarea în detaliu a posibilității de a continua parteneriatele în contextul cooperării teritoriale; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(6)  Hotărârea din 15 decembrie 2015 a Curții de Justiție, Parlamentul și Comisia/Consiliul, C-132/14 - C-136/14, ECLI:EU:C:2015:813.

(7)  doc. 8463/17.

(8)  doc. 14263/17.

(9)  Iammarino, S., Rodríguez-Pose, A., Storper, M. (2017), „Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future”(Importanța dezvoltării regionale pentru viitorul economic al Europei), Documente de lucru 07/2017, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Comisia Europeană.

(10)  JO C 306, 15.9.2017, p. 8.

(11)  JO C 303, 19.8.2016, p. 94.

(12)  JO C 316, 22.9.2017, p. 132.

(13)  JO C 316, 22.9.2017, p. 124.

(14)  JO C 76, 28.2.2018, p. 2.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0222.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0320.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0321.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0053.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0254.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0245.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0316.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0401.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0067.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0075.

(25)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8631691/3-31012018-BP-EN.pdf/bdc1dbf2-6511-4dc5-ac90-dbadee96f5fb

(26)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8701418/3-01032018-AP-EN/37be1dc2-3905-4b39-9ef6-adcea3cc347a

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/63

---

P8_TA(2018)0117

Politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene (2018/2624(RSP))

(2019/C 390/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarația Comisiei din 12 martie 2018 referitoare la politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din 12 martie 2018 referitoare la politica de integritate a Comisiei, în special numirea Secretarului General al Comisiei Europene,

| — | având în vedere răspunsurile formulate de Comisie la 25 martie 2018 la întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate de membrii Comisiei pentru control bugetar și cu ocazia audierii organizate de către această comisie la 27 martie 2018; |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsurile formulate de Comisie la 25 martie 2018 la întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate de membrii Comisiei pentru control bugetar și cu ocazia audierii organizate de către această comisie la 27 martie 2018;

| — | având în vedere articolul 14 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolele 4, 7 și 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolele 4, 7 și 29,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru control bugetar, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru control bugetar,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât este esențial ca Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratatelor, să acționeze în conformitate cu litera și spiritul normelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât este esențial ca Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratatelor, să acționeze în conformitate cu litera și spiritul normelor;

| B. | întrucât încrederea în proiectul european și în Uniunea Europeană vor fi menținute doar dacă instituțiile Uniunii Europene acționează ca model de respectare a statului de drept, a transparenței și a bunei administrări și dovedesc că în cadrul lor există mecanisme suficiente de control intern și echilibrare pentru a reacționa în mod adecvat ori de câte ori aceste principii fundamentale sunt amenințate; |
| --- | --- |

B.

întrucât încrederea în proiectul european și în Uniunea Europeană vor fi menținute doar dacă instituțiile Uniunii Europene acționează ca model de respectare a statului de drept, a transparenței și a bunei administrări și dovedesc că în cadrul lor există mecanisme suficiente de control intern și echilibrare pentru a reacționa în mod adecvat ori de câte ori aceste principii fundamentale sunt amenințate;

| C. | întrucât, în temeiul tratatelor, toate instituțiile UE dispun de autonomie în chestiuni legate de organizarea internă și de politica lor de personal, inclusiv în ceea ce privește alegerea înalților funcționari pe bază de merit, experiență și încredere, în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu normele de procedură ale instituțiilor respective; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în temeiul tratatelor, toate instituțiile UE dispun de autonomie în chestiuni legate de organizarea internă și de politica lor de personal, inclusiv în ceea ce privește alegerea înalților funcționari pe bază de merit, experiență și încredere, în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu normele de procedură ale instituțiilor respective;

| D. | întrucât posturile publicate extern au ca rezultat, în mod frecvent, selectarea unor candidați interni care nu îndeplinesc cerințele pentru a candida potrivit normelor interne, eludând astfel avansarea obișnuită în carieră; |
| --- | --- |

D.

întrucât posturile publicate extern au ca rezultat, în mod frecvent, selectarea unor candidați interni care nu îndeplinesc cerințele pentru a candida potrivit normelor interne, eludând astfel avansarea obișnuită în carieră;

| E. | întrucât numirile în posturi de nivel înalt precum cel de secretar general ar trebui să fie realizate independent de alte numiri, evitându-se astfel orice suspiciune înțelegeri opace făcute „la pachet”sau compromisuri pe bază de informații privilegiate; |
| --- | --- |

E.

întrucât numirile în posturi de nivel înalt precum cel de secretar general ar trebui să fie realizate independent de alte numiri, evitându-se astfel orice suspiciune înțelegeri opace făcute „la pachet”sau compromisuri pe bază de informații privilegiate;

| F. | întrucât Ombudsmanul European desfășoară în prezent o anchetă privind procedura de numire în cauză, iar Parlamentul este încrezător că Ombudsmanul va informa Comisia și Parlamentul cu privire la opiniile sale și la orice eventuale cazuri de administrare defectuoasă pe care le-a descoperit și care ar trebui să fie monitorizate; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ombudsmanul European desfășoară în prezent o anchetă privind procedura de numire în cauză, iar Parlamentul este încrezător că Ombudsmanul va informa Comisia și Parlamentul cu privire la opiniile sale și la orice eventuale cazuri de administrare defectuoasă pe care le-a descoperit și care ar trebui să fie monitorizate;

| G. | întrucât Comisia a recunoscut că au existat deficiențe în acțiunile sale de comunicare cu privire la numire și a recunoscut necesitatea de a-și intensifica eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a recunoscut că au existat deficiențe în acțiunile sale de comunicare cu privire la numire și a recunoscut necesitatea de a-și intensifica eforturile în acest domeniu;

| H. | întrucât comitetele pentru personal, în calitate de reprezentanți aleși ai personalului instituțiilor UE, au solicitat proceduri transparente privind numirile în toate pozițiile de conducere, |
| --- | --- |

H.

întrucât comitetele pentru personal, în calitate de reprezentanți aleși ai personalului instituțiilor UE, au solicitat proceduri transparente privind numirile în toate pozițiile de conducere,

| 1. | regretă că procedura de numire a noului Secretar General al Comisiei Europene, care a avut loc la 21 februarie 2018, s-a desfășurat într-un mod care a suscitat pe scară largă nemulțumire și dezaprobare la nivelul opiniei publice și în rândul deputaților din Parlamentul European și al funcționarilor europeni; ia act de faptul că rezultatul acestei proceduri constituie un risc nu doar pentru reputația Comisiei Europene, ci și pentru reputația tuturor instituțiilor Uniunii Europene; invită Comisia să recunoască faptul că această procedură și comunicarea pe acest subiect cu mass-media, cu Parlamentul și cu publicul larg i-au influențat în mod negativ reputația; |
| --- | --- |

1.

Elemente factuale

| 2. | ia act de următoarele:






  — | la 31 ianuarie 2018, a fost publicat postul de Secretar General adjunct, termenul standard de depunere a candidaturilor fiind de zece zile lucrătoare (adică până la 13 februarie 2018); |
| --- | --- | --- |

2.

—

la 31 ianuarie 2018, a fost publicat postul de Secretar General adjunct, termenul standard de depunere a candidaturilor fiind de zece zile lucrătoare (adică până la 13 februarie 2018);

| — | au existat numai doi candidați, un bărbat și o femeie, ambii din cabinetul Președintelui Comisiei; noul Secretar General a fost unul dintre candidații pentru acest post; candidata a aplicat pentru postul vacant la 8 februarie 2018, a participat la examenul de o zi la centrul de evaluare la 12 februarie 2018, și-a retras candidatura înainte de interviul cu Comitetul consultativ privind numirile (CCN), programat pentru 20 februarie 2018, iar apoi a fost numită în calitate de nouă șefă de cabinet al Președintelui Comisiei Europene; |
| --- | --- |

—

au existat numai doi candidați, un bărbat și o femeie, ambii din cabinetul Președintelui Comisiei; noul Secretar General a fost unul dintre candidații pentru acest post; candidata a aplicat pentru postul vacant la 8 februarie 2018, a participat la examenul de o zi la centrul de evaluare la 12 februarie 2018, și-a retras candidatura înainte de interviul cu Comitetul consultativ privind numirile (CCN), programat pentru 20 februarie 2018, iar apoi a fost numită în calitate de nouă șefă de cabinet al Președintelui Comisiei Europene;

| — | noul Secretar General a trecut prin procedura prevăzută la articolul 29 din Statutul funcționarilor, care a inclus:






  (a) | o zi de examinare la centrul de evaluare (15 februarie 2018); |
| --- | --- | --- |

—

noul Secretar General a trecut prin procedura prevăzută la articolul 29 din Statutul funcționarilor, care a inclus:

(a)

o zi de examinare la centrul de evaluare (15 februarie 2018);

| (b) | interviu (16 februarie 2018), evaluare și aviz (20 februarie 2018) de către CCN; |
| --- | --- |

(b)

interviu (16 februarie 2018), evaluare și aviz (20 februarie 2018) de către CCN;

| (c) | interviu cu comisarul responsabil pentru buget și resurse umane și cu Președintele Comisiei Europene (20 februarie 2018); |
| --- | --- |

(c)

interviu cu comisarul responsabil pentru buget și resurse umane și cu Președintele Comisiei Europene (20 februarie 2018);

| — | nu a fost redactat niciun proces-verbal al acestor interviuri și nici nu a fost înregistrată durata acestora; |
| --- | --- |

—

nu a fost redactat niciun proces-verbal al acestor interviuri și nici nu a fost înregistrată durata acestora;

| — | la 21 februarie 2018, colegiul, prin decizie unanimă, l-a numit pe șeful de cabinet al Președintelui Comisiei în funcția de Secretar General adjunct; |
| --- | --- |

—

la 21 februarie 2018, colegiul, prin decizie unanimă, l-a numit pe șeful de cabinet al Președintelui Comisiei în funcția de Secretar General adjunct;

| — | ulterior, în cadrul aceleiași ședințe, Secretarul General de la acel moment a anunțat că se va pensiona, după ce, în dimineața aceleiași zile, i-a trimis o scrisoare oficială Președintelui, în care își declara intenția de a se pensiona la 31 martie 2018; |
| --- | --- |

—

ulterior, în cadrul aceleiași ședințe, Secretarul General de la acel moment a anunțat că se va pensiona, după ce, în dimineața aceleiași zile, i-a trimis o scrisoare oficială Președintelui, în care își declara intenția de a se pensiona la 31 martie 2018;

| — | Președintele Comisiei Europene și șeful său de cabinet știau încă din 2015 că Secretarul General de la acel moment intenționează să se pensioneze la scurt timp după luna martie 2018, intenție care a fost reconfirmată la începutul anului 2018; cu toate acestea, Președintele nu a divulgat această informație pentru a nu submina autoritatea Secretarul General de atunci, dar a comunicat-o șefului său de cabinet; |
| --- | --- |

—

Președintele Comisiei Europene și șeful său de cabinet știau încă din 2015 că Secretarul General de la acel moment intenționează să se pensioneze la scurt timp după luna martie 2018, intenție care a fost reconfirmată la începutul anului 2018; cu toate acestea, Președintele nu a divulgat această informație pentru a nu submina autoritatea Secretarul General de atunci, dar a comunicat-o șefului său de cabinet;

| — | după ce eforturile sale repetate de a-l convinge pe Secretarul General de la momentul respectiv să își prelungească mandatul nu au reușit, Președintele Comisiei Europene ar fi trebuit, cel puțin, să îl avertizeze pe comisarul responsabil pentru buget și resurse umane cu privire la postul vacant iminent, astfel încât măsurile pentru ocuparea postului vacant să fi putut fi inițiate în perioada normală, în timp util și potrivit bunelor practici; |
| --- | --- |

—

după ce eforturile sale repetate de a-l convinge pe Secretarul General de la momentul respectiv să își prelungească mandatul nu au reușit, Președintele Comisiei Europene ar fi trebuit, cel puțin, să îl avertizeze pe comisarul responsabil pentru buget și resurse umane cu privire la postul vacant iminent, astfel încât măsurile pentru ocuparea postului vacant să fi putut fi inițiate în perioada normală, în timp util și potrivit bunelor practici;

| — | la propunerea Președintelui, cu acordul comisarului responsabil pentru buget și resurse umane și fără ca numirea unui nou secretar general să fi fost pe ordinea de zi a reuniunii, colegiul a decis, în conformitate cu articolul 7 din Statutul funcționarilor, să îl transfere cu postul său pe Secretarul General adjunct nou-numit în funcția de Secretar General al Comisiei Europene (reafectare fără publicarea postului); |
| --- | --- |

—

la propunerea Președintelui, cu acordul comisarului responsabil pentru buget și resurse umane și fără ca numirea unui nou secretar general să fi fost pe ordinea de zi a reuniunii, colegiul a decis, în conformitate cu articolul 7 din Statutul funcționarilor, să îl transfere cu postul său pe Secretarul General adjunct nou-numit în funcția de Secretar General al Comisiei Europene (reafectare fără publicarea postului);

Evoluția în carieră a noului Secretar General

| 3. | ia act de următoarele:






  — | noul Secretar General și-a început cariera la Comisia Europeană ca funcționar cu gradul AD6 în noiembrie 2004, după ce a promovat concursul general COM/A/10/01 pentru grupa de funcții AD; a fost promovat în gradul AD 7 în 2007, în gradul AD8 în 2009, în gradul AD9 în 2011 și în gradul AD10 în 2013; |
| --- | --- | --- |

3.

—

noul Secretar General și-a început cariera la Comisia Europeană ca funcționar cu gradul AD6 în noiembrie 2004, după ce a promovat concursul general COM/A/10/01 pentru grupa de funcții AD; a fost promovat în gradul AD 7 în 2007, în gradul AD8 în 2009, în gradul AD9 în 2011 și în gradul AD10 în 2013;

| — | începând cu 10 februarie 2010, în timp ce avea gradul AD8 în carieră de bază, acesta a fost detașat în calitate de șef al cabinetului doamnei vicepreședinte Reding, unde a ocupat funcția de șef de cabinet cu gradul AD14, la nivel de director, în conformitate cu normele privind componența cabinetelor, în vigoare la acel moment (SEC(2010)0104); |
| --- | --- |

—

începând cu 10 februarie 2010, în timp ce avea gradul AD8 în carieră de bază, acesta a fost detașat în calitate de șef al cabinetului doamnei vicepreședinte Reding, unde a ocupat funcția de șef de cabinet cu gradul AD14, la nivel de director, în conformitate cu normele privind componența cabinetelor, în vigoare la acel moment (SEC(2010)0104);

| — | noul Secretar General și-a luat concediu pe motive personale (CCP) de la 1 aprilie 2014 până la 31 mai 2014, pentru a lucra ca șef de campanie pentru candidatul la vârf al PPE la funcția de Președinte al Comisiei Europene; |
| --- | --- |

—

noul Secretar General și-a luat concediu pe motive personale (CCP) de la 1 aprilie 2014 până la 31 mai 2014, pentru a lucra ca șef de campanie pentru candidatul la vârf al PPE la funcția de Președinte al Comisiei Europene;

| — | după reintegrarea sa la 1 iunie 2014, a fost repartizat ca funcționar AD14, în calitate de consilier principal al Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare; |
| --- | --- |

—

după reintegrarea sa la 1 iunie 2014, a fost repartizat ca funcționar AD14, în calitate de consilier principal al Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare;

| — | după ce a promovat o procedură de selecție, noul Secretar General a fost numit consilier principal la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, cu începere de la 1 iulie 2014; odată cu această numire, a devenit funcționar cu gradul AD14 în cariera sa de bază; |
| --- | --- |

—

după ce a promovat o procedură de selecție, noul Secretar General a fost numit consilier principal la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, cu începere de la 1 iulie 2014; odată cu această numire, a devenit funcționar cu gradul AD14 în cariera sa de bază;

| — | de la 1 iulie 2014 până la 31 octombrie 2014, noul Secretar General a fost detașat cu gradul AD14 în calitate de șef al echipei de tranziție a președintelui ales al Comisiei Europene; |
| --- | --- |

—

de la 1 iulie 2014 până la 31 octombrie 2014, noul Secretar General a fost detașat cu gradul AD14 în calitate de șef al echipei de tranziție a președintelui ales al Comisiei Europene;

| — | la 1 noiembrie 2014, acesta a fost detașat în calitate de șef de cabinet al Președintelui, cu gradul AD15, în conformitate cu normele privind componența cabinetelor, care sunt în vigoare din anul 2004 - a se vedea deciziile SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 și C(2014)9002); |
| --- | --- |

—

la 1 noiembrie 2014, acesta a fost detașat în calitate de șef de cabinet al Președintelui, cu gradul AD15, în conformitate cu normele privind componența cabinetelor, care sunt în vigoare din anul 2004 - a se vedea deciziile SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 și C(2014)9002);

| — | La 1 ianuarie 2017, a fost promovat în gradul AD15 în cariera sa de bază (nu cea în post de detașare) în calitate de funcționar în cadrul celui de al 10-lea exercițiu de promovare la nivel de înalți funcționari, decizie adoptată de Colegiul comisarilor [PV(2017)2221]; prin urmare, înainte de reuniunea din 21 februarie 2018, în cariera sa de bază acesta era funcționar al Comisiei cu gradul AD15, consilier principal în cadrul Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare; |
| --- | --- |

—

La 1 ianuarie 2017, a fost promovat în gradul AD15 în cariera sa de bază (nu cea în post de detașare) în calitate de funcționar în cadrul celui de al 10-lea exercițiu de promovare la nivel de înalți funcționari, decizie adoptată de Colegiul comisarilor [PV(2017)2221]; prin urmare, înainte de reuniunea din 21 februarie 2018, în cariera sa de bază acesta era funcționar al Comisiei cu gradul AD15, consilier principal în cadrul Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare;

| 4. | atrage atenția asupra carierei extrem de rapide a noului Secretar General, care, într-o perioadă puțin mai mare de 13 ani, a avansat de la AD6 la AD15, din care opt ani a lucrat în diverse cabinete (după primul cabinet, a fost promovat de la AD10 la AD14; după al doilea cabinet, de la AD14 la AD15); |
| --- | --- |

4.

Evoluția în carieră a foștilor secretari generali

| 5. | subliniază că, potrivit Comisiei, cei trei secretari generali anteriori au devenit director, director general și șef de cabinet înainte de a fi transferați în funcția de secretar general, în timp ce noul Secretar General nu a executat sarcini de management în cadrul serviciilor Comisiei; subliniază, în special, că, la 21 februarie 2018, acesta nu era secretar general adjunct în funcție și a servit mai puțin de 14 de luni în cariera de bază ca AD15; |
| --- | --- |

5.

Procedura de numire

| 6. | ia act de faptul că, potrivit Comisiei, noul Secretar General a fost transferat în interes de serviciu, în temeiul articolului 7 din Statutul funcționarilor, și că postul nu a fost publicat, deoarece nu a fost considerat vacant; constată, prin urmare, că niciun funcționar nu putea candida, întrucât procedura a fost organizată printr-o realocare de posturi mai degrabă decât ca transfer în sens strict cu publicarea adecvată a postului vacant; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că Comisia a utilizat aceeași procedură de transfer în temeiul articolul 7 din Statutul funcționarilor pentru ultimii trei secretari generali (transfer cu post mai degrabă decât transfer în sensul strict al termenului); subliniază, cu toate acestea, că niciunul dintre secretarii generali anteriori nu au fost numit succesiv secretar general adjunct și secretar general în cursul aceleiași reuniuni a Colegiului; subliniază, de asemenea, că toți cei trei secretari generali anteriori au fost propuși Colegiului în cadrul aceleiași reuniuni a Colegiului în care predecesorii lor au fost transferați în alte posturi post sau și-au anunțat pensionarea; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că numirea prin transfer a fost inițiată de președintele Comisiei Europene în acord cu comisarul responsabil pentru buget și resurse umane și după consultarea prim-vicepreședintelui (care a fost consultat cu privire la numele candidatului, dar cu siguranță nu cu privire la procedură); |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că nu este o practică generală a Comisiei cea de a transfera directori cu gradul AD15 în posturi de director general, dar constată că Comisia consideră că, din punct de vedere juridic, colegiul ar fi putut decide să transfere un consilier principal în funcția de secretar general; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se întreabă de ce Comisia a utilizat proceduri diferite pentru numirea secretarului general adjunct și a secretarului general pentru același candidat și în cursul aceleiași reuniuni a colegiului; |
| --- | --- |

10.

Constatări

| 11. | subliniază că din răspunsurile oferite de Comisie reiese că președintele și șeful său de cabinet cunoșteau deja din 2015 intenția fostul secretar general de a se pensiona curând după 1 martie 2018, o intenție pe care acesta a reconfirmat-o la începutul anului 2018; subliniază că, acest fapt fiind cunoscut, ar fi fost posibilă o procedură normală de numire a succesorului său printr-una dintre cele două proceduri publice prevăzute de Statutul funcționarilor: (1) numirea de către colegiu în urma publicării postului și a unei proceduri de selecție, în conformitate cu articolul 29 din Statutul funcționarilor; sau (2) un transfer în interesul serviciului în conformitate cu articolul 7 din Statutul funcționarilor, de asemenea în urma publicării postului cu scopul de a permite oricărui funcționar de a solicita un astfel de transfer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de opinia Comisiei potrivit căreia publicarea unui post nu trebuie să fie considerată o regulă în conformitate cu Statutul funcționarilor, în special în ceea ce privește postul de secretar general, care necesită nu numai o experiență deosebită, ci și, de asemenea, un nivel deosebit de încredere din partea președintelui și a colegiului comisarilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că, optând pentru procedura de transfer în temeiul articolul 7 din Statutul funcționarilor sub forma unei repartizări a persoanei tocmai numite secretar general adjunct împreună cu postul său în funcția de secretar general, nu era necesar să se publice postul fostului secretar general care se pensiona; ia act de faptul că, deși aceeași procedură a fost utilizată pentru numirea foștilor secretari generali, aceste persoane au ocupat în prealabil posturi de director general, cu înalte responsabilități bugetare și de conducere; subliniază, cu toate acestea, că această tradiție de nepublicare și-a atins limitele, în măsura în care aceasta nu corespunde standardelor moderne de transparență pe care Comisia, Parlamentul European și celelalte instituții europene ar trebui să le respecte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de practica larg răspândită a Comisiei de a ocupa posturi prin transferuri interne sub formă de repartizare cu post, o practică care este utilizată, de asemenea, pentru funcțiile superioare; recunoscând în același timp marja extinsă de apreciere de care dispun instituțiile în această privință, este preocupat de faptul că acest lucru ar putea submina principiul egalității de șanse și selecția candidaților cu cele mai bune calificări; invită toate instituțiile Uniunii să ocupe poziții prin astfel de transferuri numai cu notificarea adecvată a personalului, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, și să acorde prioritate unor proceduri deschise și transparente, care vizează selectarea celor mai buni candidați calificați; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că doar Președintele, comisarul responsabil pentru buget și resurse umane, prim-vicepreședintele și fostul și noul secretar general cunoșteau înainte de reuniunea colegiului comisarilor din 21 februarie 2018 că se va face propunerea de a se numi imediat noul secretar general; |
| --- | --- |

15.

| 16. | afirmă că această procedură pare să-i fi luat prin surprindere pe toți ceilalți membri ai colegiului și a evitat discutarea chestiunii în rândul comisarilor, dat fiind că numirea unui nou secretar general nu figura pe ordinea de zi a reuniunii colegiului comisarilor din 21 februarie 2018; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este profund preocupat de faptul că această modalitate de a proceda cu numirea noului secretar general ar putea pune sub semnul întrebării procedura anterioară de numire a secretarului general adjunct, în măsura în care aceasta ar putea să nu fi corespuns în niciun fel obiectivului de a se ocupa acest post vacant, ci mai degrabă ar fi permis transferul acestui post către postul de secretar general în temeiul articolul 7 din Statutul funcționarilor fără publicarea postului; consideră că, deși un astfel de mod de a proceda ar putea să îndeplinească cerințele pur formale, el este totuși în contradicție cu spiritul Statutului funcționarilor și împiedică restul personalului eligibil să concureze pentru acest post; |
| --- | --- |

17.

Concluzii

| 18. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că nici măcar un comisar nu pare să fi contestat această numire-surpriză, să fi solicitat ca această numire să fie amânată sau să fi solicitat o discuție de principiu cu privire la rolul viitorului secretar general în cadrul Comisiei și cu privire la modul în care acest rol este înțeles; remarcă, în același timp, că acest punct nu a fost pe ordinea de zi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că directorii generali ai instituțiilor europene sunt responsabili pentru sute de membri ai personalului și pentru execuția unor bugete substanțiale în calitate de ordonatori de credite și, de asemenea, au obligația de a semna o declarație de asigurare în raportul lor anual de activitate la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar; prin urmare, pune sub semnul întrebării afirmația Comisiei potrivit căreia șeful de cabinet al Președintelui ar putea fi considerat ca echivalent ca poziție cu un director general în ceea ce privește responsabilitățile de management și cele bugetare, fără ca el să fi ocupat o astfel de poziție, astfel cum a fost cazul secretarilor generali anteriori ai Comisiei; subliniază că comunicarea internă din 1 noiembrie 2014 adresată Comisiei de către președinte, care reglementează componența cabinetelor private ale membrilor Comisiei și ale serviciului purtătorilor de cuvânt, nu se substituie Statului funcționarilor și nici nu îl modifică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | afirmă că numirea în două etape a secretarului general ar putea fi privită ca o acțiune asemănătoare unei lovituri de culise, care s-a situat la limita legii sau poate chiar a depășit-o; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că Parlamentul nu poate identifica nicio „situație gravă și urgentă”, astfel cum a fost explicat de către Serviciul Juridic al Parlamentului, pentru a se justifica utilizarea procedurii de repartizare în temeiul articolul 7 din Statutul funcționarilor fără publicarea postului; |
| --- | --- |

21.

Măsuri care se impun

| 22. | este conștient că revocarea unui act administrativ favorabil nu este în general posibilă din cauza constrângerilor juridice, dar, cu toate acestea, solicită Comisiei să reevalueze procedura de numire în funcție a noului secretar general pentru a oferi altor posibili candidați din cadrul administrației publice europene posibilitatea de a postula și, prin urmare, pentru a se putea alege dintr-o gamă mai largă de candidați potențiali din aceeași grupă de funcții și cu același grad; invită Comisia ca pe viitor să desfășoare proceduri de postulare deschise și transparente; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că, pentru a se menține un serviciu public excelent și independent, loial și motivat, ar trebui să se aplice atât litera, cât și spiritul Statutului funcționarilor; subliniază că acest lucru impune în special ca articolele 4, 7 și 29 din Statutul funcționarilor să fie pe deplin respectate, astfel încât „orice loc de muncă vacant într-o instituție [să fie] adus la cunoștința personalului instituției respective de îndată ce autoritatea împuternicită să facă numiri decide ocuparea locului de muncă în cauză”, iar această obligație de transparență trebuie, de asemenea, să fie respectată pentru transferurile efectuate în temeiul articolul 7 din Statutul funcționarilor, cu excepția unor cazuri cu adevărat excepționale și motivate corespunzător, recunoscute de către Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că doar prin publicarea corespunzătoare a posturilor vacante este posibil să se asigure că se va putea face o alegere dintr-o serie extinsă de candidați extrem de calificați, respectându-se echilibrul între sexe, care să permită luarea unor decizii optime, luate în cunoștință de cauză; subliniază că procedurile de publicare al căror unic scop este de a îndeplini cerința formală de publicare trebuie evitate de toate instituțiile și organismele europene; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recomandă ca procesele și procedurile decizionale ale colegiului comisarilor să fie consolidate pentru a evita aprobarea de formă și arbitrară a unor numiri sau a altor decizii importante și că, prin urmare, este necesar ca aceste elemente să fie incluse în proiectul de ordine de zi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită tuturor instituțiilor și organismelor Uniunii Europene, în acest context, să pună capăt practicii de „parașutare”a unor persoane în poziții care prezintă riscul de a afecta negativ procedurile și, prin urmare, credibilitatea UE; subliniază că influențele politice nu trebuie să submineze aplicarea Statutului funcționarilor; este de părere că toate posturile vacante trebuie să fie publicate pentru a asigura transparența, integritatea și egalitatea de șanse; subliniază că, în cazul în care instituțiile decid, totuși, să se abată de la acest principiu, ele ar trebui să o facă doar în limitele stricte stabilite de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | propune ca în comitetele de selecție ale cadrelor de conducere superioare ale Parlamentului să figureze funcționari din organismele de reprezentare a personalului; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei și tuturor celorlalte instituții ale UE vizate să revoce orice decizii prin care consideră că funcția de șef de cabinet al Președintelui ar fi echivalentă cu funcția de director general sau că funcția de șef de cabinet al unui membru al Comisiei ar fi echivalentă cu funcția de director; solicită, de asemenea, Comisiei să se asigure că următoarea revizuire a Statutului funcționarilor în cadrul procedurii legislative ordinare va prevedea opțiuni de carieră valoroase atât pentru funcționarii care au urmat cariere tradiționale, cât și pentru membrii cabinetelor:






  — | în ceea ce privește articolul 7, prin clarificarea procedurii de repartizare cu postul funcționarului, care a fost dezvoltată doar prin jurisprudență; |
| --- | --- | --- |

28.

—

în ceea ce privește articolul 7, prin clarificarea procedurii de repartizare cu postul funcționarului, care a fost dezvoltată doar prin jurisprudență;

| — | prin integrarea normelor interne relevante pentru membrii birourilor/cabinetelor private, precum și |
| --- | --- |

—

prin integrarea normelor interne relevante pentru membrii birourilor/cabinetelor private, precum și

| — | prin stabilirea unor proceduri pe deplin transparente pentru numirea secretarilor generali; |
| --- | --- |

—

prin stabilirea unor proceduri pe deplin transparente pentru numirea secretarilor generali;

| 29. | invită Comisia să își revizuiască, înainte de sfârșitul anului 2018, procedura administrativă pentru numirea înalților funcționari cu obiectivul de a se asigura pe deplin că se vor selecta cei mai buni candidați într-un cadru de maximă transparență și egalitate de șanse, servind, de asemenea, drept exemplu pentru celelalte instituții europene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | confirmă că articolul 17 din Regulamentul de procedură al Comisiei atribuie secretarului general responsabilități de gestiune speciale, acesta necesitând o experiență de management extinsă și încrederea Președintelui; consideră că este necesară actualizarea și clarificarea acestor norme pentru a se garanta neutralitatea rolului secretarului general într-un mediu politic (partinic); se așteaptă să fie informat cu privire la o astfel de actualizare până în septembrie 2018; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție tuturor instituțiilor europene. |
| --- | --- |

31.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/69

---

P8_TA(2018)0118

Progresele realizate în ceea ce privește pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și pactul privind refugiații

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și pactul privind refugiații (2018/2642(RSP))

(2019/C 390/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 privind statutul refugiaților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 privind statutul refugiaților,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Agenda privind munca decentă a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 189 (2011) a OIM privind munca decentă pentru personalul casnic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda privind munca decentă a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 189 (2011) a OIM privind munca decentă pentru personalul casnic,

| — | având în vedere rezoluția A/RES/71/1 adoptată de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016, intitulată „Declarația de la New York pentru refugiați și migranți” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția A/RES/71/1 adoptată de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016, intitulată „Declarația de la New York pentru refugiați și migranți” (1),

| — | având în vedere anexa I la Declarația de la New York, Cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații, |
| --- | --- |

—

având în vedere anexa I la Declarația de la New York, Cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații,

| — | având în vedere anexa II la Declarația de la New York, „Către un pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere anexa II la Declarația de la New York, „Către un pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine”,

| — | având în vedere orientările UE din 6 martie 2017 privind promovarea și protecția drepturilor copilului și Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2017 privind protecția copiilor migranți (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE din 6 martie 2017 privind promovarea și protecția drepturilor copilului și Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2017 privind protecția copiilor migranți (COM(2017)0211),

| — | având în vedere rezoluția A/RES/71/280 a Adunării Generale a ONU din 6 aprilie 2017 privind „Modalitățile de negocieri interguvernamentale ale pactului mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția A/RES/71/280 a Adunării Generale a ONU din 6 aprilie 2017 privind „Modalitățile de negocieri interguvernamentale ale pactului mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine” (2),

| — | având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 28 aprilie 2017 intitulat „Raportul raportorului special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților referitor la o agendă 2035 pentru facilitarea mobilității umane” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 28 aprilie 2017 intitulat „Raportul raportorului special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților referitor la o agendă 2035 pentru facilitarea mobilității umane” (3),

| — | având în vedere documentul UNHCR din 17 mai 2017 intitulat „Către un pact mondial privind refugiații: o foaie de parcurs” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul UNHCR din 17 mai 2017 intitulat „Către un pact mondial privind refugiații: o foaie de parcurs” (4),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU, António Guterres, din 11 ianuarie 2018, intitulat „Punerea migrației în slujba tuturor” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU, António Guterres, din 11 ianuarie 2018, intitulat „Punerea migrației în slujba tuturor” (5),

| — | având în vedere primul proiect preliminar UNHCR al pactului mondial privind refugiații din 31 ianuarie 2018 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul proiect preliminar UNHCR al pactului mondial privind refugiații din 31 ianuarie 2018 (6),

| — | având în vedere primul proiect preliminar și al doilea proiect preliminar al pactului mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, din 5 februarie 2018 (7) și respectiv 5 martie 2018 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul proiect preliminar și al doilea proiect preliminar al pactului mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, din 5 februarie 2018 (7) și respectiv 5 martie 2018 (8),

| — | având în vedere declarația celui de-al cincilea summit UE-UA de la Abidjan din noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația celui de-al cincilea summit UE-UA de la Abidjan din noiembrie 2017,

| — | având în vedere rezoluția A/RES/70/1 a Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă, adoptate la 25 septembrie 2015 la summitul ONU de la New York (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția A/RES/70/1 a Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă, adoptate la 25 septembrie 2015 la summitul ONU de la New York (9),

| — | având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a ONU prin Rezoluția sa A/RES/45/158 din 18 decembrie 1990 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a ONU prin Rezoluția sa A/RES/45/158 din 18 decembrie 1990 (10),

| — | având în vedere Observația generală comună a Comitetului privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (CMW) și a Comitetului pentru drepturile copilului (CRC) privind drepturile omului în cazul copiilor în contextul migrației internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Observația generală comună a Comitetului privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (CMW) și a Comitetului pentru drepturile copilului (CRC) privind drepturile omului în cazul copiilor în contextul migrației internaționale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare - o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare - o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la reziliența ca prioritate strategică a acțiunii externe a UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la reziliența ca prioritate strategică a acțiunii externe a UE (13),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (14) și din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (14) și din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (15),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne adoptat la 12 octombrie 2017 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului de relocare al Uniunii și de modificare a Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (A8-0316/2017), precum și necesitatea ca UE să relocalizeze cel puțin 20 % din necesitățile în materie de relocare estimate anual la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne adoptat la 12 octombrie 2017 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului de relocare al Uniunii și de modificare a Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (A8-0316/2017), precum și necesitatea ca UE să relocalizeze cel puțin 20 % din necesitățile în materie de relocare estimate anual la nivel mondial,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Declarația universală a drepturilor omului, „orice persoană are dreptul de a părăsi orice țară, inclusiv a sa, și de a reveni în țara sa”; întrucât, în 1999, Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, în Comentariul general nr. 273 (punctul 8), a precizat că „acest drept nu poate fi subordonat niciunui scop specific și este independent de perioada în care individul alege să rămână în afara țării”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Declarația universală a drepturilor omului, „orice persoană are dreptul de a părăsi orice țară, inclusiv a sa, și de a reveni în țara sa”; întrucât, în 1999, Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, în Comentariul general nr. 273 (punctul 8), a precizat că „acest drept nu poate fi subordonat niciunui scop specific și este independent de perioada în care individul alege să rămână în afara țării”;

| B. | întrucât, la summitul ONU pentru refugiați și migranți, găzduit de Adunarea Generală a ONU la New York, la 19 septembrie 2016, statele membre ale ONU au adoptat în unanimitate „Declarația de la New York pentru refugiați și migranți”, pe baza căreia au fost lansate două procese distincte și independente, deși în esență intercorelate, în vederea adoptării unui pact mondial privind refugiații în 2018 și a unui pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, care va fi semnat la o conferință în Maroc, în decembrie 2018; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la summitul ONU pentru refugiați și migranți, găzduit de Adunarea Generală a ONU la New York, la 19 septembrie 2016, statele membre ale ONU au adoptat în unanimitate „Declarația de la New York pentru refugiați și migranți”, pe baza căreia au fost lansate două procese distincte și independente, deși în esență intercorelate, în vederea adoptării unui pact mondial privind refugiații în 2018 și a unui pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, care va fi semnat la o conferință în Maroc, în decembrie 2018;

| C. | întrucât anexa I la Declarația de la New York prevede un cadru de răspuns cuprinzător privind refugiații, care se bazează pe principiul partajării responsabilității internaționale și pe determinare din partea statelor membre ale ONU de a aborda cauzele profunde ale strămutării forțate; întrucât cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații prezintă acțiuni specifice concepute pentru a reduce presiunea asupra țărilor gazdă, pentru a spori autonomia refugiaților, pentru a extinde accesul la soluțiile din țările terțe și pentru a sprijini condițiile din țările de origine pentru o întoarcere în condiții de siguranță și demnitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât anexa I la Declarația de la New York prevede un cadru de răspuns cuprinzător privind refugiații, care se bazează pe principiul partajării responsabilității internaționale și pe determinare din partea statelor membre ale ONU de a aborda cauzele profunde ale strămutării forțate; întrucât cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații prezintă acțiuni specifice concepute pentru a reduce presiunea asupra țărilor gazdă, pentru a spori autonomia refugiaților, pentru a extinde accesul la soluțiile din țările terțe și pentru a sprijini condițiile din țările de origine pentru o întoarcere în condiții de siguranță și demnitate;

| D. | întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați a fost solicitat să desfășoare consultări privind un program de acțiune pentru a completa cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații și să propună un pact mondial privind refugiații în raportul său anual adresat Adunării Generale în 2018; |
| --- | --- |

D.

întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați a fost solicitat să desfășoare consultări privind un program de acțiune pentru a completa cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații și să propună un pact mondial privind refugiații în raportul său anual adresat Adunării Generale în 2018;

| E. | întrucât UE și statele sale membre s-au angajat în procesul pregătitor, iar discuțiile au condus la prezentarea proiectelor preliminare; întrucât, odată cu începerea fazei mai critice a procesului și ca o consecință a deciziei SUA de a ieși din negocieri, a devenit și mai important ca UE și statele sale membre să-și asume rolul de lider pentru a asigura elaborarea unui text un puternic, centrat pe oameni și bazat pe drepturile omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE și statele sale membre s-au angajat în procesul pregătitor, iar discuțiile au condus la prezentarea proiectelor preliminare; întrucât, odată cu începerea fazei mai critice a procesului și ca o consecință a deciziei SUA de a ieși din negocieri, a devenit și mai important ca UE și statele sale membre să-și asume rolul de lider pentru a asigura elaborarea unui text un puternic, centrat pe oameni și bazat pe drepturile omului;

| F. | întrucât migrația reprezintă un fenomen uman complex; întrucât, în timp ce refugiații sunt definiți în mod specific și sunt protejați în dreptul internațional ca fiind persoane care își au reședința în afara țării lor de origine din cauza unei temeri de persecuție, conflicte, violență sau a altor condiții și care au nevoie de protecție internațională ca urmare a acestor situații, refugiații și migranții sunt deopotrivă beneficiarii drepturilor omului și se confruntă adesea cu o vulnerabilitate sporită, cu violență și abuzuri pe parcursul procesului migrației; întrucât atât pactul mondial privind refugiații, cât și pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine sunt procese complementare, care vor necesita acțiuni comune pentru punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

F.

întrucât migrația reprezintă un fenomen uman complex; întrucât, în timp ce refugiații sunt definiți în mod specific și sunt protejați în dreptul internațional ca fiind persoane care își au reședința în afara țării lor de origine din cauza unei temeri de persecuție, conflicte, violență sau a altor condiții și care au nevoie de protecție internațională ca urmare a acestor situații, refugiații și migranții sunt deopotrivă beneficiarii drepturilor omului și se confruntă adesea cu o vulnerabilitate sporită, cu violență și abuzuri pe parcursul procesului migrației; întrucât atât pactul mondial privind refugiații, cât și pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine sunt procese complementare, care vor necesita acțiuni comune pentru punerea lor în aplicare;

| G. | întrucât mobilitatea umană și migrația sunt tot mai mult o realitate, cu aproximativ 258 de milioane de migranți internaționali la nivel mondial; întrucât numărul migranților ca procent din populația mondială a crescut de la 2,8 % în 2000 la 3,4 % în 2017; întrucât 48 % dintre migranți sunt femei; întrucât majoritatea migranților se deplasează în condiții de siguranță și în mod ordonat; întrucât 85 % din migrație are loc între țări cu același nivel de dezvoltare; întrucât, în 2017, Europa a fost a doua sursă de migrație internațională (61 de milioane de migranți) (16); |
| --- | --- |

G.

întrucât mobilitatea umană și migrația sunt tot mai mult o realitate, cu aproximativ 258 de milioane de migranți internaționali la nivel mondial; întrucât numărul migranților ca procent din populația mondială a crescut de la 2,8 % în 2000 la 3,4 % în 2017; întrucât 48 % dintre migranți sunt femei; întrucât majoritatea migranților se deplasează în condiții de siguranță și în mod ordonat; întrucât 85 % din migrație are loc între țări cu același nivel de dezvoltare; întrucât, în 2017, Europa a fost a doua sursă de migrație internațională (61 de milioane de migranți) (16);

| H. | întrucât, potrivit datelor furnizate de UNHCR, la sfârșitul anului 2015 aproximativ 65 milioane de oameni trăiau în strămutare forțată, dintre care 12 milioane erau cetățeni sirieni; întrucât, conform Băncii Mondiale, aproximativ 9 milioane de persoane au fost strămutate în perioada 2012-2015, ceea ce a reprezentat o provocare majoră pentru sistemul de ajutor umanitar la nivel mondial; întrucât 84 % dintre refugiații din întreaga lume și 99 % din persoanele strămutate în interiorul țării sunt găzduite de țări sau regiuni în curs de dezvoltare, pe continentul african fiind găzduiți cei mai mulți dintre ei, în timp ce doar 10 % din refugiați sunt găzduiți de țări europene, cu excepția Turciei; întrucât, potrivit estimării UNHCR a nevoilor în materie de relocare la nivel mondial pentru 2018, se estimează că aproape 1,2 de milioane de persoane vor solicita relocarea; întrucât, din 2000, la nivel mondial peste 46 000 de migranți și de refugiați au murit, în timp ce se aflau în căutarea siguranței și a demnității în străinătate, inclusiv un număr estimativ minim de 14 500 de persoane care și-au pierdut viața în zona centrală a Mării Mediterane începând cu 2014 (17); |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit datelor furnizate de UNHCR, la sfârșitul anului 2015 aproximativ 65 milioane de oameni trăiau în strămutare forțată, dintre care 12 milioane erau cetățeni sirieni; întrucât, conform Băncii Mondiale, aproximativ 9 milioane de persoane au fost strămutate în perioada 2012-2015, ceea ce a reprezentat o provocare majoră pentru sistemul de ajutor umanitar la nivel mondial; întrucât 84 % dintre refugiații din întreaga lume și 99 % din persoanele strămutate în interiorul țării sunt găzduite de țări sau regiuni în curs de dezvoltare, pe continentul african fiind găzduiți cei mai mulți dintre ei, în timp ce doar 10 % din refugiați sunt găzduiți de țări europene, cu excepția Turciei; întrucât, potrivit estimării UNHCR a nevoilor în materie de relocare la nivel mondial pentru 2018, se estimează că aproape 1,2 de milioane de persoane vor solicita relocarea; întrucât, din 2000, la nivel mondial peste 46 000 de migranți și de refugiați au murit, în timp ce se aflau în căutarea siguranței și a demnității în străinătate, inclusiv un număr estimativ minim de 14 500 de persoane care și-au pierdut viața în zona centrală a Mării Mediterane începând cu 2014 (17);

| I. | întrucât Europa a fost dintotdeauna o regiune de destinație și de origine deopotrivă; întrucât și europenii au migrat în străinătate din motive de dificultăți economice, conflicte sau persecuție politică; întrucât actuala criză economică și financiară i-a determinat pe mulți europeni să emigreze, inclusiv înspre economii emergente din zona sudică; |
| --- | --- |

I.

întrucât Europa a fost dintotdeauna o regiune de destinație și de origine deopotrivă; întrucât și europenii au migrat în străinătate din motive de dificultăți economice, conflicte sau persecuție politică; întrucât actuala criză economică și financiară i-a determinat pe mulți europeni să emigreze, inclusiv înspre economii emergente din zona sudică;

| J. | întrucât mulți copii migranți se confruntă cu violența, abuzul și exploatarea; întrucât în peste 100 de țări există copii aflați în detenție din motive legate de migrație (18); întrucât copiii refugiați sunt de cinci ori mai susceptibili de abandon școlar decât alți copii, iar mai puțin de un sfert din adolescenții refugiați sunt înscriși într-o instituție de învățământ secundar; |
| --- | --- |

J.

întrucât mulți copii migranți se confruntă cu violența, abuzul și exploatarea; întrucât în peste 100 de țări există copii aflați în detenție din motive legate de migrație (18); întrucât copiii refugiați sunt de cinci ori mai susceptibili de abandon școlar decât alți copii, iar mai puțin de un sfert din adolescenții refugiați sunt înscriși într-o instituție de învățământ secundar;

| K. | întrucât deseori lucrătorii migranți sunt expuși discriminării, exploatării și încălcării drepturilor lor; întrucât 23 % din cele 24,9 milioane de persoane care sunt victime ale muncii forțate în întreaga lume sunt migranți internaționali; |
| --- | --- |

K.

întrucât deseori lucrătorii migranți sunt expuși discriminării, exploatării și încălcării drepturilor lor; întrucât 23 % din cele 24,9 milioane de persoane care sunt victime ale muncii forțate în întreaga lume sunt migranți internaționali;

| L. | întrucât experiența a demonstrat că migranții aduc contribuții pozitive în țările în care locuiesc, precum și pentru țările lor de origine; întrucât migranții contribuie în țările în care locuiesc prin plata impozitelor și injectarea a aproximativ 85 % din veniturile lor în economiile țărilor respective; întrucât se estimează că, în 2017, în jur de 596 miliarde de dolari au fost transferate la nivel mondial, 450 de miliarde de dolari mergând spre țările în curs de dezvoltare — de până la trei ori mai mult decât valoarea totală a ajutorului oficial pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

L.

întrucât experiența a demonstrat că migranții aduc contribuții pozitive în țările în care locuiesc, precum și pentru țările lor de origine; întrucât migranții contribuie în țările în care locuiesc prin plata impozitelor și injectarea a aproximativ 85 % din veniturile lor în economiile țărilor respective; întrucât se estimează că, în 2017, în jur de 596 miliarde de dolari au fost transferate la nivel mondial, 450 de miliarde de dolari mergând spre țările în curs de dezvoltare — de până la trei ori mai mult decât valoarea totală a ajutorului oficial pentru dezvoltare,

| 1. | sprijină cu fermitate obiectivele Declarației de la New York pentru refugiați și migranți și procesul aferent de elaborare a unui regim de guvernanță globală, pentru îmbunătățirea coordonării privind migrația internațională, mobilitatea umană, fluxurile mari de refugiați și situațiile de prelungire a statutului de refugiat și pentru instituirea unor soluții și a unor abordări durabile care să prezinte în mod clar importanța protejării drepturilor refugiaților și ale migranților; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre ale UE să se unească într-o singură poziție a UE și să apere în mod activ și să progreseze în cadrul negocierilor cu privire la chestiunea importantă a pactului mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și pactului privind refugiații; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este convins că, într-o lume cu un grad ridicat de interdependență, provocările legate de mobilitatea umană pot fi cel mai bine și mai eficient abordate de către comunitatea internațională în ansamblu; prin urmare, salută deschiderea negocierilor interguvernamentale cu privire la pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și începerea consultărilor oficiale cu privire la pactul mondial privind refugiații, pe baza primelor versiuni ale acestora, care urmează să fie finalizate până în iulie 2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Uniunii Europene, în special Înaltului său Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Comisiei să își folosească întreaga influență diplomatică și să mobilizeze delegațiile UE, nu numai de la New York și de la Geneva, ci și din alte țări-cheie, în special din țările în curs de dezvoltare, a căror participare efectivă la proces este de o importanță crucială ca țări de origine și de tranzit, dar și de destinație; participarea acestor țări ar trebui facilitată de către UE, în scopul de a asigura succesul procesului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că tratatele internaționale de bază în domeniul drepturilor omului recunosc drepturile tuturor ființelor umane, inclusiv ale migranților și refugiaților, indiferent de statutul lor juridic, și obligă statele să respecte aceste drepturi, inclusiv principiul fundamental al nereturnării; solicită să se acorde o atenție deosebită persoanelor aflate în situații vulnerabile și care necesită sprijin medical sau psihologic special, inclusiv ca urmare a violenței sau torturilor sexuale sau din motive de gen; pledează pentru includerea unor măsuri concrete în acest sens în cadrul pactelor mondiale; reamintește, de asemenea, că vulnerabilitățile apar ca urmare a circumstanțelor din țările de origine, de tranzit și de primire sau de destinație, ca urmare nu numai a identității persoanei respective, ci și a opțiunilor sale în materie de politică, a inegalităților și a dinamicii structurale și societale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), cuprinse în Agenda 2030, recunosc că politicile în materie de migrație planificate și bine gestionate pot contribui la realizarea unei dezvoltări durabile și favorabile incluziunii, precum și la reducerea inegalităților în interiorul țărilor și între țări; îndeamnă ca o atenție deosebită să fie acordată aspectelor legate de migrație ale ODD și ale pactelor globale; invită UE și statele membre să își îndeplinească angajamentul de a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă referitoare la copii, prin punerea în aplicare a orientărilor UE din 6 martie 2017 pentru promovarea și protecția drepturilor copilului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre ale ONU să își asume una angajament de sine stătător de a promova egalitatea de gen și emanciparea femeilor și a fetelor, ca element central al pactului global, în conformitate cu ODD 5; reamintește, de asemenea, că migrația poate să fie un element care să accelereze emanciparea femeilor și egalitatea, dat fiind faptul că 48 % din migranți sunt femei, iar două treimi dintre acestea sunt active din punct de vedere profesional; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre ale ONU să își asume un angajament de sine stătător de a asigura protecția copiilor în situație de migrație; subliniază faptul că toți copiii, indiferent de statutul lor de migranți sau de refugiați, sunt în primul rând copii, care beneficiază de toate drepturile consacrate în Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, și că interesul superior al acestora trebuie să fie considerentul primordial în toate deciziile și acțiunile care îi vizează; consideră că pactele mondiale sunt o ocazie de a consolida criteriile de referință pentru protecția copiilor afectați de migrație și de strămutare forțată; salută includerea în primul proiect a unor angajamente clare privind aspecte specifice și urgente, cum ar fi solicitarea de a pune capăt detenției copiilor, îmbunătățirea acțiunilor privind migranții dispăruți, sprijinirea cu fermitate a reîntregirii familiei și a altor măsuri regulate, prevenirea apatridiei în rândul copiilor, inclusiv pentru copiii refugiați și copiii care solicită azil în cadrul sistemelor naționale de protecție a copiilor, de educație și sănătate; invită UE și statele sale membre să susțină în mod ferm aceste propuneri, pentru a se asigura că acestea rămân în textul final care va fi adoptat în decembrie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că ar trebui să se pună accentul pe abordarea diverselor cauze ale migrației neregulamentare și ale strămutării forțate (conflictele, persecuția, purificarea etnică, violența generalizată sau alți factori, cum ar fi sărăcia extremă, schimbările climatice sau catastrofele naturale); |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă regretul față de fenomenul continuu și răspândit al apatridiei, care aduce provocări importante în materie de drepturi ale omului; solicită UE și statelor sale membre să se asigure că această problemă este abordată în mod adecvat în cadrul negocierilor actuale pentru pactele mondiale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază faptul că consultările și negocierile trebuie să fie transparente și incluzive și să implice toate părțile interesate, autorități locale și regionale și instituții și societatea civilă, inclusiv organizațiile de migranți, pe cât de mult posibil, în pofida naturii interguvernamentale a negocierilor; subliniază necesitatea de a valorifica rolul parlamentelor în faza finală a procesului care a condus la adoptarea pactelor și subliniază în special nevoia de a consolida dimensiunea parlamentară a poziției UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că ar trebui dezvoltat un mecanism de coordonare pentru a asigura complementaritatea și coerența dintre cele două pacte privind aspectele de interes general; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța colectării și monitorizării de date defalcate privind migrația și refugiații, date care să fie însoțite de indicatori specifici privind migranții, care sunt esențiali pentru elaborarea de politici, pe baza unor date realiste și nu a unor mituri sau percepții false, asigurând, în același timp, standarde în materie de drepturi fundamentale, inclusiv dreptul la viață privată, precum și standarde de protecție a datelor și împiedicând situațiile în care persoanele vizate sunt expuse la încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a consolida dimensiunea de monitorizare a punerii în aplicare a pactelor mondiale în viitorul apropiat, în special având în vedere caracterul lor neobligatoriu, pentru a evita abordările de tip „à la carte”din partea diferitelor state implicate; în acest sens, solicită o monitorizare atentă prin stabilirea de criterii de referință și de indicatori, atunci când este cazul; subliniază necesitatea de a garanta faptul că arhitectura ONU și agențiile sale relevante dispun de resursele necesare pentru orice sarcină pe care statele decid să le delege acestora în punerea în aplicare și monitorizarea pactelor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că gestionarea migrației necesită investiții majore, resurse adecvate și instrumente flexibile și transparente și că în următorii ani va fi nevoie de instrumente bine concepute, flexibile și raționalizate pentru a aborda provocările în materie de migrație; solicită ca instrumentele de finanțare ale UE să joace un rol mai important în punerea în aplicare a pactelor mondiale; solicită ca viitorul cadru financiar multianual (CFM) să includă coerența financiară și să revizuiască sprijinul bugetar pe termen lung pentru politicile în materie de migrație și azil și pentru acțiunile care decurg din pactele mondiale; consideră că fondurile destinate dezvoltării trebuie să rămână axate pe eradicarea durabilă a sărăciei; |
| --- | --- |

15.

Pactul mondiale privind refugiații

| 16. | salută proiectul de pact privind refugiații și abordarea sa centrată pe drepturile omului și pe oameni; felicită UNHCR pentru activitatea sa și pentru angajamentul față de punerea în aplicare a mandatului său în cel mai cuprinzător mod cu putință; invită toate țările să se angajeze la o partajare mai echitabilă a responsabilității în ceea ce privește găzduirea și acordarea de ajutor refugiaților la nivel mondial și îndeamnă UE și statele sale membre să recunoască și să își îndeplinească partea de responsabilitate care le revine; solicită adoptarea unui mecanism de partajare a responsabilității la nivel mondial, sprijinind o abordare bazată pe drepturile omului pentru pactul propus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a asigura o asistență robustă și susținută pentru țările în curs de dezvoltare care găzduiesc un număr mare de refugiați și de a se asigura că refugiaților le sunt oferite soluții durabile, inclusiv prin dobândirea statutului de autonomie și integrarea acestora în comunitățile în care trăiesc; reamintește că pactul oferă o oportunitate unică de a întări legăturile dintre ajutorul umanitar și politicile de dezvoltare și de a îmbunătăți eficacitatea, eficiența și sustenabilitatea sistemelor de protecție și soluțiilor pentru refugiați, elaborând un răspuns cuprinzător și reunind toate părțile interesate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază necesitatea de a include refugiații ca actori activi în modelarea pactului internațional și a altor răspunsuri la situațiile refugiaților; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită neincriminarea asistenței umanitare; solicită creșterea capacităților de căutare și salvare a persoanelor aflate în pericol, ca toate statele să desfășoare capacități mai mari, precum și ca sprijinul oferit de actorii privați și ONG-uri în desfășurarea operațiunilor de salvare pe mare și pe uscat să fie recunoscut; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită dezvoltarea și consolidarea robustă a soluțiilor de relocare în cadrul pactului negociat, ca element cheie pentru o partajare echitabilă a responsabilităților, prin intermediul unor angajamente specifice și coordonate care vor stabili sau vor crește domeniul de aplicare, dimensiunea și calitatea programelor de relocare, pentru a îndeplini nevoile de relocare anuale identificate de UNHCR la nivel mondial; invită statele membre ale UE, în special, să își îndeplinească sarcinile care le revin și să își consolideze angajamentul față de această chestiune; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă la respectarea pe deplin a dreptului la reîntregirea familiei și insistă asupra instituirii unor căi sigure și legale pentru refugiați, pe lângă relocare, inclusiv coridoare umanitare, vizele umanitare internaționale, regimuri regionale de relocare și alte căi legale suplimentare (cum ar fi sponsorizările private, vizele de studiu, sistemele de burse de studiu pentru refugiați și regimuri de vize flexibile), astfel încât refugiații să poată ajunge la destinație în țările gazdă în condiții corespunzătoare și demne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită tuturor țărilor să semneze, să ratifice și să respecte Convenția de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva); |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a profita de această ocazie pentru a dezvolta pe deplin o nouă perspectivă de gen orizontală pentru un răspuns internațional colectiv referitor la refugiați, care să abordeze nevoile specifice de protecție ale femeilor, inclusiv combaterea violenței împotriva femeilor, și care să consolideze capacitățile și competențele femeilor în reconstrucția și reziliența tuturor societăților, depășind astfel imaginea de victimă a femeilor; solicită, în acest context, implicarea deplină a femeilor, începând din copilărie, cu acces la educație pentru fete, inclusiv în situații de urgență și în zonele de conflict, ascultându-li-se opiniile și ținând cont de necesitățile și realitățile lor, prin participarea acestora în procesul de elaborare a politicilor și de găsire a unor soluții la criza refugiaților, pentru ca acestea să fie mai durabile, mai adaptate și mai eficiente; |
| --- | --- |

23.

Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine

| 24. | insistă asupra faptului că pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine ar trebui să fie axat pe oameni și pe drepturile omului și ar trebui să prevadă măsuri cuprinzătoare, durabile și pe termen lung, în beneficiul tuturor părților implicate, pe baza principiului parteneriatului și a cooperării consolidate între țările de origine, de tranzit și de destinație; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că pactul este o oportunitate unică de a face o legătură între dezvoltare și migrație pe agenda politicii internaționale; consideră cu tărie că obiectivele de dezvoltare durabilă oferă un cadru global și cuprinzător pentru justificarea legăturii dintre migrație și dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că raportul Secretarului General al ONU intitulat „Punerea migrației în slujba tuturor”subliniază că există dovezi care arată în mod clar că, în pofida provocărilor reale, migrația este benefică atât pentru imigranți, cât și pentru comunitățile gazdă, din punct de vedere economic și social, și poate fi un motor pentru creștere economică și inovare; sprijină cu fermitate perpetuarea unui discurs pozitiv privind migrația și solicită campanii de informare la nivelul UE și la nivel internațional care să atragă atenția asupra elementelor de probă și care să contracareze tendințele rasiste și xenofobe în societățile noastre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre ale ONU să reducă costurile de transfer de fonduri și să abordeze acest subiect în cadrul negocierilor actuale pentru pact; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că migrația a fost recunoscută ca fiind o strategie de adaptare proactivă, un sistem de asigurare a existenței și de combatere a sărăciei, un factor care contribuie la creșterea favorabilă incluziunii și la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este ferm convins că acum este momentul pentru a reuni toate elementele arhitecturii ONU, inclusiv Organizația Internațională pentru Migrație (IOM), pentru a sprijini eforturile internaționale de gestionare a migrației și de consolidare a cooperării; prin urmare, regretă profund decizia administrației SUA de a pune capăt participării sale la negocierile pentru un pact mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine; solicită UE să dea dovadă de spirit de lider în acest proces și să condamne alte țări care au renunțat la negocieri sau au reușit să dilueze conținutul final al pactului; invită UE să se ridice la înălțimea responsabilității sale ca actor global și să colaboreze pentru a garanta încheierea cu succes a negocierilor; insistă asupra necesității ca statele membre ale UE să dea dovadă de unitate și să vorbească cu o singură voce în sprijinul unui sistem internațional bazat pe drepturile omului pentru gestionarea migrației; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că deschiderea mai multor căi legale pentru migrație, inclusiv pe baza analizelor realiste ale necesităților pieței forței de muncă, ar descuraja migrația neregulamentară și ar conduce la mai puține victime, ar scădea utilizarea abuzivă a migranților în situație neregulamentară de către persoanele care introduc ilegal migranți și exploatarea migranților în situație neregulamentară de către angajatori lipsiți de scrupule; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită toate statele să adopte măsuri adecvate pentru a preveni utilizarea abuzivă a drepturilor omului și exploatarea migranților pe propriul lor teritoriu, inclusiv de către angajatori; solicită statelor membre ale ONU, în acest sens, să semneze, să ratifice și să respecte Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată de Adunarea Generală a ONU prin Rezoluția 45/158 din 18 decembrie 1990; subliniază faptul că pactul ar trebui să respecte și să fie în conformitate cu standardele internaționale în domeniul muncii, în special cu principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și cu convențiile pertinente ale OIM și ale ONU privind protecția lucrătorilor migranți și a familiilor acestora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că este important să se asigure un sprijin adecvat pentru returnarea voluntară și reintegrarea persoanelor care se întorc în țara lor natală; subliniază faptul că copiii ar trebui să fie returnați doar atunci când acest lucru este în interesul lor superior, în condiții de siguranță, asistați și în mod voluntar, utilizând rapoarte de informare specifice privind copii referitoare la țara de origine și oferind sprijin pe termen lung pentru reintegrare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre ale ONU să ia în calcul adoptarea unor planuri de acțiune detaliate la nivel național sau subnațional, promovând o abordare la nivelul întregii administrații pentru punerea în aplicare a recomandărilor pactului pentru a aborda dimensiunile diferite ale migrației, inclusiv dezvoltarea, drepturile omului, securitatea, aspectele sociale, de vârstă și de gen, și luând în considerare implicațiile asupra politicii în domeniul sănătății, educației, protecției copilului, locuințelor, incluziunii sociale, justiției, ocupării forței de muncă și protecției sociale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sprijină apelul Declarației de la New York pentru acțiuni ulterioare sistematice și revizuirile angajamentele statelor membre privind migrația; își declară disponibilitatea de a fi asociat la acest proces la nivelul UE și sprijină integrarea migranților și a altor părți interesate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Consiliul, Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să informeze pe deplin Parlamentul European în toate etapele procesului care conduce la adoptarea pactelor mondiale; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Organizației Internaționale pentru Migrație și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UN Resolution 71/1 http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_1_E.pdf

(2)  https://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_280.pdf

(3)  A/HRC/35/25 https://daccess-ods.un.org/TMP/8451200.72364807.html

(4)  http://www.unhcr.org/58e625aa7.pdf

(5)  https://refugeesmigrants.un.org/SGReport

(6)  http://www.unhcr.org/Zero-Draft.pdf

(7)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/180205_gcm_zero_draft_final.pdf

(8)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/2018mar05_zerodraft.pdf

(9)  Rezoluția ONU 70/1. http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(10)  http://www.un.org/documents/ga/res/45/a45r158.htm

(11)  JO C 58, 15.2.2018, p. 109.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0404.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0242.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0124.

(15)  JO C 58, 15.2.2018, p. 9.

(16)  ONU, Departamentul pentru afaceri economice și sociale, Secția Populație (2017). Trends in International Migrant Stock: The 2017 revision (Tendințe ale migrației internaționale: actualizarea din 2017) (baza de date a Organizației Națiunilor Unite, POP/DB/MIG/Stock/Rev.2017).

(17)  https://missingmigrants.iom.int/latest-global-figures

(18)  Raport al UNICEF, Uprooted: the growing crisis for refugee and migrant children, septembrie 2016, p. 39, https://www.unicef.org/videoaudio/PDFs/Uprooted.pdf

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/76

---

P8_TA(2018)0119

Punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă ale UE: evaluarea intermediară din 2017 și viitoarea arhitectură post-2020

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor de finanțare externă ale UE: evaluarea intermediară din 2017 și viitoarea arhitectură post-2020 (2017/2280(INI))

(2019/C 390/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (IcSP) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (IcSP) (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2306 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2306 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 234/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare pentru democrație și drepturile omului la scară mondială (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare pentru democrație și drepturile omului la scară mondială (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020 (7) (Regulamentul ICD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020 (7) (Regulamentul ICD),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (8),

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2010/427/UE din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2010/427/UE din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (11) („Regulamentul financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (11) („Regulamentul financiar”),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri externe din 18 aprilie 2017 destinat Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru control bugetar referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 și a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014, (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri externe din 18 aprilie 2017 destinat Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru control bugetar referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 și a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014, (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și a principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (13) („Regulamentul privind procedura comitetelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și a principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (13) („Regulamentul privind procedura comitetelor”),

| — | având în vedere Decizia C(2014)9615 a Comisiei din 10 decembrie 2014 privind constituirea unui Fond fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, „Fondul Madad”, și Decizia C(2015)9691 a Comisiei din 21 decembrie 2015 de modificare a Deciziei C(2014)9615, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia C(2014)9615 a Comisiei din 10 decembrie 2014 privind constituirea unui Fond fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, „Fondul Madad”, și Decizia C(2015)9691 a Comisiei din 21 decembrie 2015 de modificare a Deciziei C(2014)9615,

| — | având în vedere Decizia C(2015)7293 a Comisiei din 20 octombrie 2015 privind constituirea unui Fond fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa și Decizia C(2017)0772 a Comisiei din 8 februarie 2017 de modificare a Deciziei C(2015)7293 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia C(2015)7293 a Comisiei din 20 octombrie 2015 privind constituirea unui Fond fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa și Decizia C(2017)0772 a Comisiei din 8 februarie 2017 de modificare a Deciziei C(2015)7293 a Comisiei,

| — | având în vedere Decizia C(2015)9500 a Comisiei din 24 noiembrie 2015 privind coordonarea acțiunilor Uniunii și ale statelor membre prin intermediul unui mecanism de coordonare - Instrumentul pentru refugiați destinat Turciei (14), precum și deciziile Comisiei C(2016)0855 din 10 februarie 2016 (15) și C(2017)2293 din 18 aprilie 2017 (16) privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia de modificare a Deciziei C(2015)9500 a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia C(2015)9500 a Comisiei din 24 noiembrie 2015 privind coordonarea acțiunilor Uniunii și ale statelor membre prin intermediul unui mecanism de coordonare - Instrumentul pentru refugiați destinat Turciei (14), precum și deciziile Comisiei C(2016)0855 din 10 februarie 2016 (15) și C(2017)2293 din 18 aprilie 2017 (16) privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia de modificare a Deciziei C(2015)9500 a Comisiei,

| — | având în vedere diferitele rapoarte ale Curții de Conturi Europene, în special Raportul special nr. 18/2014 privind sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid, |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele rapoarte ale Curții de Conturi Europene, în special Raportul special nr. 18/2014 privind sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 15 decembrie 2017, intitulat „Evaluarea intermediară a raportului privind instrumentele de finanțare externe” (COM(2017)0720) și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei privind evaluarea Regulamentului comun de punere în aplicare (SWD(2017)0606), a Instrumentului european de vecinătate (SWD(2017)0602), a Instrumentului de asistență pentru preaderare (SWD(2017)0463), a Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (SWD(2017)0607), a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (SWD(2017)0608), și a Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) (SWD(2017)0604), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 15 decembrie 2017, intitulat „Evaluarea intermediară a raportului privind instrumentele de finanțare externe” (COM(2017)0720) și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei privind evaluarea Regulamentului comun de punere în aplicare (SWD(2017)0606), a Instrumentului european de vecinătate (SWD(2017)0602), a Instrumentului de asistență pentru preaderare (SWD(2017)0463), a Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (SWD(2017)0607), a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (SWD(2017)0608), și a Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) (SWD(2017)0604),

| — | având în vedere evaluările externe ale instrumentelor de finanțare externă (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluările externe ale instrumentelor de finanțare externă (17),

| — | având în vedere procedurile actuale ale Parlamentului European cu privire la viitorul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedurile actuale ale Parlamentului European cu privire la viitorul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020,

| — | având în vedere evaluarea implementării la nivel european, intitulată „Instrumentele de finanțare externă ale UE și arhitectura post-2020”, elaborată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea implementării la nivel european, intitulată „Instrumentele de finanțare externă ale UE și arhitectura post-2020”, elaborată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS),

| — | având în vedere Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului din 24 noiembrie 2015, intitulat „Raportul anual pe 2015 al Uniunii Europene privind politicile de dezvoltare și asistență externă și punerea în aplicare a acestora în 2014” (COM(2015)0578), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului din 24 noiembrie 2015, intitulat „Raportul anual pe 2015 al Uniunii Europene privind politicile de dezvoltare și asistență externă și punerea în aplicare a acestora în 2014” (COM(2015)0578),

| — | având în vedere Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului din 19 decembrie 2016, intitulat „Raportul anual din 2016 cu privire la punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii Europene pentru finanțarea acțiunii externe în 2015” (COM(2016)0810), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului din 19 decembrie 2016, intitulat „Raportul anual din 2016 cu privire la punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii Europene pentru finanțarea acțiunii externe în 2015” (COM(2016)0810),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 intitulată „UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 intitulată „UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă” (20),

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (22),

| — | având în vedere recomandarea sa din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul estic, în perioada premergătoare reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul estic, în perioada premergătoare reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017 (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Turcia (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Turcia (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la Raportul Comisiei privind Albania pe 2016 (25) și rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Bosnia și Herțegovina (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la Raportul Comisiei privind Albania pe 2016 (25) și rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Bosnia și Herțegovina (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Muntenegru (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Muntenegru (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo (28), rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pe 2016 (29), precum și rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo (28), rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pe 2016 (29), precum și rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia (30),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 6 februarie 2018 intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 6 februarie 2018 intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune” (COM(2018)0065),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (31),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (32),

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată în iunie 2016 (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată în iunie 2016 (33),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind angajamentul UE față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind angajamentul UE față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe,

| — | având în vedere Strategia UE „Comerț pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE „Comerț pentru toți”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 9 noiembrie 2017 privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 9 noiembrie 2017 privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (SWD(2017)0364),

| — | având în vedere competențele Comisiei sale pentru afaceri externe în calitate de comisie responsabilă pentru întreaga legislație, programare și supraveghere a acțiunilor realizate în cadrul IEV, IPA II, IEDDO, IP și IcSP, precum și politicile pe care se întemeiază acestea (anexa V punctul I din Regulamentul său de procedură), |
| --- | --- |

—

având în vedere competențele Comisiei sale pentru afaceri externe în calitate de comisie responsabilă pentru întreaga legislație, programare și supraveghere a acțiunilor realizate în cadrul IEV, IPA II, IEDDO, IP și IcSP, precum și politicile pe care se întemeiază acestea (anexa V punctul I din Regulamentul său de procedură),

| — | având în vedere declarația Comisiei Europene anexată la regulamentele de instituire a instrumentelor de finanțare externă, în care acesta se angajează să ia parte la dialoguri strategice cu Parlamentul cu privire la programarea Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei Europene anexată la regulamentele de instituire a instrumentelor de finanțare externă, în care acesta se angajează să ia parte la dialoguri strategice cu Parlamentul cu privire la programarea Comisiei,

| — | având în vedere Regulamentele de procedură al comitetelor IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentele de procedură al comitetelor IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele și poziția sub formă de amendamente ale Comisiei pentru dezvoltare, ale Comisiei pentru comerț internațional și ale Comisiei pentru bugete (A8-0112/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele și poziția sub formă de amendamente ale Comisiei pentru dezvoltare, ale Comisiei pentru comerț internațional și ale Comisiei pentru bugete (A8-0112/2018),

| A. | întrucât Uniunea Europeană rămâne cel mai mare furnizor de asistență externă din lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană rămâne cel mai mare furnizor de asistență externă din lume;

| B. | întrucât instrumentele de finanțare externă reprezintă mecanismul principal de sprijinire a acțiunii UE pe plan mondial și întrucât acțiunea externă a UE are o importanță din ce în ce mai mare pentru cetățenii europeni; |
| --- | --- |

B.

întrucât instrumentele de finanțare externă reprezintă mecanismul principal de sprijinire a acțiunii UE pe plan mondial și întrucât acțiunea externă a UE are o importanță din ce în ce mai mare pentru cetățenii europeni;

| C. | întrucât, ca urmare a unor resurse limitate, instrumentele de finanțare externă au ajuns adesea la limita maximă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmare a unor resurse limitate, instrumentele de finanțare externă au ajuns adesea la limita maximă;

| D. | întrucât Comisia consideră, în raportul său de evaluare intermediară, că actuala arhitectură a instrumentelor externe este, în general, adecvată scopului, |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia consideră, în raportul său de evaluare intermediară, că actuala arhitectură a instrumentelor externe este, în general, adecvată scopului,

| E. | întrucât o fuziune a instrumentelor nu poate fi un scop în sine; |
| --- | --- |

E.

întrucât o fuziune a instrumentelor nu poate fi un scop în sine;

| F. | întrucât UE s-a confruntat cu numeroase provocări în vecinătatea sa apropiată, dar și pe plan mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE s-a confruntat cu numeroase provocări în vecinătatea sa apropiată, dar și pe plan mondial;

| G. | întrucât acțiunea externă a UE trebuie să acorde prioritate provocărilor majore la nivel mondial, cum ar fi pacea și dezvoltarea durabilă, și să recunoască faptul că promovarea drepturilor omului pentru toți, statul de drept și democrația, acordând o atenție deosebită egalității de gen și justiției sociale, precum și sprijinirea apărătorilor drepturilor omului, sunt esențiale pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

G.

întrucât acțiunea externă a UE trebuie să acorde prioritate provocărilor majore la nivel mondial, cum ar fi pacea și dezvoltarea durabilă, și să recunoască faptul că promovarea drepturilor omului pentru toți, statul de drept și democrația, acordând o atenție deosebită egalității de gen și justiției sociale, precum și sprijinirea apărătorilor drepturilor omului, sunt esențiale pentru atingerea acestor obiective;

| H. | întrucât asistența financiară externă a UE este un instrument esențial pentru sprijinirea reformelor economice, precum și pentru sprijinirea consolidării democratice, politice și instituționale în țările partenere; |
| --- | --- |

H.

întrucât asistența financiară externă a UE este un instrument esențial pentru sprijinirea reformelor economice, precum și pentru sprijinirea consolidării democratice, politice și instituționale în țările partenere;

| I. | întrucât nu există un control parlamentar egal și strict al tuturor instrumentelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu există un control parlamentar egal și strict al tuturor instrumentelor;

| J. | întrucât există o nevoie urgentă de a spori vizibilitatea asistenței UE, vizând atât cetățenii țărilor partenere, cât și cetățenii Uniunii Europene, pentru a comunica mai bine beneficiile sprijinului acordat de UE; întrucât investițiile în proiecte concrete și reale, a căror vizibilitate este mai ușor accesibilă publicului larg, elaborând totodată o strategie de comunicare cuprinzătoare, eficace și sistematică în cadrul fiecărui instrument, pot avea o valoare semnificativă în acest sens; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o nevoie urgentă de a spori vizibilitatea asistenței UE, vizând atât cetățenii țărilor partenere, cât și cetățenii Uniunii Europene, pentru a comunica mai bine beneficiile sprijinului acordat de UE; întrucât investițiile în proiecte concrete și reale, a căror vizibilitate este mai ușor accesibilă publicului larg, elaborând totodată o strategie de comunicare cuprinzătoare, eficace și sistematică în cadrul fiecărui instrument, pot avea o valoare semnificativă în acest sens;

| K. | întrucât comunicarea strategică se confruntă adesea cu provocări externe, inclusiv cu campanii de dezinformare îndreptate împotriva UE și a statelor sale membre, ceea ce necesită depunerea unor eforturi suplimentare; întrucât promovarea unor informații obiective, independente și imparțiale, abordând totodată aspectele juridice ale mediului mass-media unde operează instrumentele și acțiunile UE, are, prin urmare, o importanță fundamentală; |
| --- | --- |

K.

întrucât comunicarea strategică se confruntă adesea cu provocări externe, inclusiv cu campanii de dezinformare îndreptate împotriva UE și a statelor sale membre, ceea ce necesită depunerea unor eforturi suplimentare; întrucât promovarea unor informații obiective, independente și imparțiale, abordând totodată aspectele juridice ale mediului mass-media unde operează instrumentele și acțiunile UE, are, prin urmare, o importanță fundamentală;

| L. | întrucât comerțul internațional este un instrument central al UE pentru sprijinirea dezvoltării economice și sociale a țărilor, precum și pentru apărarea și promovarea drepturilor omului, a valorilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât comerțul internațional este un instrument central al UE pentru sprijinirea dezvoltării economice și sociale a țărilor, precum și pentru apărarea și promovarea drepturilor omului, a valorilor fundamentale și a statului de drept;

| M. | întrucât, în conformitate cu tratatele, politica comercială ar trebui să contribuie la obiectivele externe ale Uniunii, inclusiv dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu tratatele, politica comercială ar trebui să contribuie la obiectivele externe ale Uniunii, inclusiv dezvoltarea durabilă;

| N. | întrucât asistența însumată planificată în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV) (15,4 miliarde EUR), în cadrul IPA II (11,7 miliarde EUR), în cadrul Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (IcSP) (2,5 miliarde EUR), în cadrul IEDDO (1,3 miliarde EUR) și al IP (un miliard EUR) se ridică la 32 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

N.

întrucât asistența însumată planificată în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV) (15,4 miliarde EUR), în cadrul IPA II (11,7 miliarde EUR), în cadrul Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace (IcSP) (2,5 miliarde EUR), în cadrul IEDDO (1,3 miliarde EUR) și al IP (un miliard EUR) se ridică la 32 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020;

| O. | întrucât IPA II a fost utilizat pentru gestionarea migrației; |
| --- | --- |

O.

întrucât IPA II a fost utilizat pentru gestionarea migrației;

| P. | întrucât IEDDO și, în special, IcSP fac obiectul temeiului juridic de la articolele 209 și 212 din TFUE, ambele făcând referire la articolul 208 din TFUE, care precizează că „obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei”; |
| --- | --- |

P.

întrucât IEDDO și, în special, IcSP fac obiectul temeiului juridic de la articolele 209 și 212 din TFUE, ambele făcând referire la articolul 208 din TFUE, care precizează că „obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei”;

| Q. | întrucât Comisia este responsabilă de identificarea, elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea asistenței acordate de UE în temeiul acestor instrumente; întrucât SEAE are responsabilitatea de a asigura continuitatea și coerența politicilor externe ale UE, printre altele prin intermediul instrumentelor; întrucât Parlamentul este responsabil de supravegherea și controlul democratic și în calitatea sa de colegiuitor în cadrul procedurilor de codecizie; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia este responsabilă de identificarea, elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea asistenței acordate de UE în temeiul acestor instrumente; întrucât SEAE are responsabilitatea de a asigura continuitatea și coerența politicilor externe ale UE, printre altele prin intermediul instrumentelor; întrucât Parlamentul este responsabil de supravegherea și controlul democratic și în calitatea sa de colegiuitor în cadrul procedurilor de codecizie;

| R. | întrucât dubla natură a funcției de vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate înseamnă că titularul trebuie să joace un rol cheie în coordonarea politică a asistenței acordate de Uniune în temeiul instrumentelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât dubla natură a funcției de vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate înseamnă că titularul trebuie să joace un rol cheie în coordonarea politică a asistenței acordate de Uniune în temeiul instrumentelor;

| S. | întrucât o serie de proiecte și subvenții în temeiul instrumentelor actuale nu pot fi evaluate pe deplin deoarece rămân în primele etape ale procesului de punere în aplicare; întrucât unele obiective sunt de natură calitativă și privesc legislație, practici și atitudini care nu pot fi ușor comensurate; |
| --- | --- |

S.

întrucât o serie de proiecte și subvenții în temeiul instrumentelor actuale nu pot fi evaluate pe deplin deoarece rămân în primele etape ale procesului de punere în aplicare; întrucât unele obiective sunt de natură calitativă și privesc legislație, practici și atitudini care nu pot fi ușor comensurate;

| T. | întrucât Comisia a precizat, în raportul său de evaluare intermediară, că este dificil să se măsoare eficacitatea globală cu care instrumentele își ating obiectivele, în parte pentru că este dificil să se definească sisteme adecvate de monitorizare și evaluare la nivelul instrumentului (p. 10); întrucât, în Raportul său special nr. 18/2014, Curtea de Conturi a atras atenția asupra unor deficiențe majore ale sistemului de evaluare din cadrul EuropeAid; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia a precizat, în raportul său de evaluare intermediară, că este dificil să se măsoare eficacitatea globală cu care instrumentele își ating obiectivele, în parte pentru că este dificil să se definească sisteme adecvate de monitorizare și evaluare la nivelul instrumentului (p. 10); întrucât, în Raportul său special nr. 18/2014, Curtea de Conturi a atras atenția asupra unor deficiențe majore ale sistemului de evaluare din cadrul EuropeAid;

| U. | întrucât Regulamentul comun de punere în aplicare (CIR) conține dispoziții esențiale privind principiile eficacității dezvoltării și a asistenței, cum ar fi deblocarea ajutoarelor și folosirea instituțiilor, sistemelor și procedurilor din statele partenere; |
| --- | --- |

U.

întrucât Regulamentul comun de punere în aplicare (CIR) conține dispoziții esențiale privind principiile eficacității dezvoltării și a asistenței, cum ar fi deblocarea ajutoarelor și folosirea instituțiilor, sistemelor și procedurilor din statele partenere;

| V. | întrucât procedurile administrative actuale implică adesea o sarcină birocratică excesivă pentru potențialii beneficiari, ceea ce face dificilă implicarea organizațiilor societății civile și a organizațiilor partenerilor sociali de dimensiuni mai mici în elaborarea și implementarea de proiecte, întrucât acestea nu dispun adesea de know-how și de capacitatea administrativă de a prezenta propuneri eligibile și de succes; |
| --- | --- |

V.

întrucât procedurile administrative actuale implică adesea o sarcină birocratică excesivă pentru potențialii beneficiari, ceea ce face dificilă implicarea organizațiilor societății civile și a organizațiilor partenerilor sociali de dimensiuni mai mici în elaborarea și implementarea de proiecte, întrucât acestea nu dispun adesea de know-how și de capacitatea administrativă de a prezenta propuneri eligibile și de succes;

| W. | întrucât regulamentele de înființare a instrumentelor de finanțare externă prevăd că se acordă competențe de executare Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, și întrucât aceste regulamente prevăd, de asemenea, că Comisia va fi asistată în acest sens de comitetele IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD; |
| --- | --- |

W.

întrucât regulamentele de înființare a instrumentelor de finanțare externă prevăd că se acordă competențe de executare Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, și întrucât aceste regulamente prevăd, de asemenea, că Comisia va fi asistată în acest sens de comitetele IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD;

| X. | întrucât proiectele de acte de punere în aplicare trebuie să fie transmise Consiliului și Parlamentului concomitent cu transmiterea acestora membrilor comitetelor IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD, și întrucât articolul 3 din Regulamentul de procedură al respectivelor comitete prevede că proiectele de acte de punere în aplicare trebuie să fie transmise membrilor acestor comitete cu cel puțin 20 de zile calendaristice înainte de reuniunea comisiei relevante; întrucât proiectele de acte de punere în aplicare ar trebui, prin urmare, să fie transmise Parlamentului cu cel puțin 20 de zile calendaristice înainte de reuniunile comitetelor și întrucât procedurile scrise pentru adoptarea de proiecte de acte de punere în aplicare constituie o excepție de la această regulă, în cazuri justificate corespunzător; |
| --- | --- |

X.

întrucât proiectele de acte de punere în aplicare trebuie să fie transmise Consiliului și Parlamentului concomitent cu transmiterea acestora membrilor comitetelor IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD, și întrucât articolul 3 din Regulamentul de procedură al respectivelor comitete prevede că proiectele de acte de punere în aplicare trebuie să fie transmise membrilor acestor comitete cu cel puțin 20 de zile calendaristice înainte de reuniunea comisiei relevante; întrucât proiectele de acte de punere în aplicare ar trebui, prin urmare, să fie transmise Parlamentului cu cel puțin 20 de zile calendaristice înainte de reuniunile comitetelor și întrucât procedurile scrise pentru adoptarea de proiecte de acte de punere în aplicare constituie o excepție de la această regulă, în cazuri justificate corespunzător;

| Y. | întrucât elaborarea actelor de punere în aplicare presupune o fază pregătitoare internă a Comisiei – inclusiv o consultare interservicii – cu o durată semnificativă, care, de obicei, se întinde pe mai multe luni, |
| --- | --- |

Y.

întrucât elaborarea actelor de punere în aplicare presupune o fază pregătitoare internă a Comisiei – inclusiv o consultare interservicii – cu o durată semnificativă, care, de obicei, se întinde pe mai multe luni,

Evaluare intermediară

| 1. | observă că evaluarea intermediară (EI) a Comisiei a constatat că instrumentele actuale sunt în general adecvate scopului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă volumul finanțării UE de la rubrica 4 a cadrului financiar multianual (CFM) actual și lipsa flexibilității și coerenței acesteia, aspecte care denotă ambiția limitată a UE de a acționa ca un actor mondial veritabil; observă, cu toate acestea, că multe dintre țările partenere și temele abordate de instrumentele de finanțare externă ale UE au înregistrat progrese, ceea ce demonstrează relevanța și importanța acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este îngrijorat, cu toate acestea, de alte constatări, inclusiv lipsa orientării politice și a viziunii globale, punerea în aplicare inconsecventă a valorilor UE și a principiilor de parteneriat, progresul lent sau inexistent al obiectivelor legate de reforma socială și juridică din vecinătatea extinsă, absența unor mecanisme solide de control și de evaluare și lipsa flexibilității; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă lipsa unui document unic și clar de viziune care să clarifice sinergiile dintre instrumente și modul în care acestea se integrează într-o strategie globală și atotcuprinzătoare a politicii externe a UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este preocupat de faptul că UE și instrumentele sale se confruntă cu provocări semnificative, inclusiv compromisuri politice între promovarea valorilor și a drepturilor și interesele de securitate pe termen scurt, apariția unor actori noi în domeniul guvernanței globale și al instituțiilor financiare internaționale, numeroase conflicte violente la nivel mondial, o volatilitate ridicată în vecinătatea apropiată a UE, la est și la sud și o politică rusă din ce în ce mai agresivă și mai dominantă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de faptul că fondurile fiduciare ale UE au fost create pentru a aborda cauzele profunde ale migrației; regretă că contribuțiile din bugetul UE la fondurile fiduciare ale UE și la Instrumentul pentru refugiații din Turcia au afectat negativ coerența globală, viziunea pe termen lung și impactul acțiunilor Uniunii; subliniază încă o dată că prioritățile noi trebuie să fie finanțate cu credite noi; regretă profund faptul că Parlamentul nu a fost consultat oficial sau invitat să își dea aprobarea în niciuna dintre etapele procesului decizional ale „declarației privind Turcia”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiterează necesitatea ca instrumentele să fie complementare și adaptabile contextului local, precum și să poată răspunde la provocările noi și neprevăzute în mod rapid și eficient, fără a pierde din vedere obiectivele lor inițiale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă faptul că instrumentele nu conțin nicio trimitere explicită la posibilitatea de a suspenda asistența în cazurile în care o țară beneficiară (în special în cazul în care s-a utilizat gestiunea indirectă cu țara beneficiară) nu respectă principii de bază precum democrația, statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE (asistență oficială pentru dezvoltare, AOD), nu a atins obiectivul ONU de 0,7 %; solicită, prin urmare, o suplimentare a resurselor disponibile pentru ajutorul pentru dezvoltare pentru a respecta angajamentele Agendei 2030; |
| --- | --- |

9.

IPA II

| 10. | încurajează eforturile de a face IPA II să devină mai relevant din punct de vedere strategic pe termen lung și să producă rezultate concrete prin intermediul planificării orientate pe beneficiar și o abordare sectorială; consideră că o astfel de abordare ar putea contribui la reducerea volumului uriaș al restanțelor de fonduri necheltuite din IPA I și II în Turcia care rezultă din lipsa de eficiență a gestiunii indirecte de către țările beneficiare, precum și din capacitățile de absorbție reduse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își manifestă profunda îngrijorare față de regresul Turciei în ceea ce privește statul de drept și democrația, în pofida celor 4,5 miliarde de euro programate în cadrul IPA II pentru perioada actuală a CFM; recunoaște că perspectiva actuală de aderare pentru Turcia contribuie la o incertitudine semnificativă legată de valoarea IPA II în țară; constată că fondurile IPA II au fost utilizate pentru finanțarea unor angajamente în cadrul „declarației privind Turcia”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă diferitele etape ale progresului înregistrat de mai multe țări din Balcanii de Vest în cadrul asistenței pe termen lung acordate prin IPA II; observă că, în anumite cazuri, asistența IPA II a condus la rezultate limitate în direcția reformelor, în special în domenii precum statul de drept, administrația publică, combaterea corupției; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată deficiențele rămase în ceea ce privește calitatea indicatorilor din programele naționale și documentele de acțiune; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a putea suspenda sau redirecționa fondurile IPA II în acele cazuri în care o analiză amănunțită din partea Comisiei arată că țările partenere nu și-au îndeplinit în mod sistemic angajamentele sau prezintă un regres politic sever; regretă faptul că, în trecut, astfel de măsuri au fost îngreunate de incapacitatea de ordin sistemic și politic de a acționa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de existența cadrului de performanță; regretă, totuși, faptul că recompensele pentru performanță nu au fost încă decise și acordate; solicită, în acest context, intensificarea activității pentru îmbunătățirea în continuare a cadrului, luând, de asemenea, în considerare cazurile de performanță negativă și o scădere ulterioară a finanțării; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiterează importanța IPA II, ca principal instrument de finanțare al UE pentru finanțarea de preaderare a unor reforme esențiale pe plan social, economic, politic și instituțional în domenii prioritare, în vederea alinierii țărilor beneficiare la acquis-ul UE; ia act de faptul că astfel de reforme pot, de asemenea, contribui la securitatea regională pe termen lung; salută noul accent strategic al IPA II, dar subliniază că finanțarea oferită de acest instrument trebuie să fie ambițioasă și orientată spre viitor și trebuie să corespundă nevoilor, obligațiilor și aspirațiilor reale legate de procesul de aderare și de aderarea la UE; reamintește, în acest sens, că ar trebui alocate fonduri în conformitate cu obiectivele specifice ale instrumentului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | admite că Facilitatea pentru societatea civilă a IPA II oferă un sprijin esențial pentru organizațiile locale ale societății civile; subliniază că angajamentele nu corespund nevoilor reale de pe teren; solicită totodată o mai accentuată complementaritate a IPA II cu acțiunile altor instrumente, în special IEDDO și IcSP; ia act de faptul că acest lucru necesită o mai bună coordonare, atât în cursul etapei de planificare, cât și în fazele de programare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că abordarea sectorială este valabilă, dar regretă lipsa unei asumări clare a proiectelor din cauza responsabilităților fragmentate; constată că gestiunea indirectă a îmbunătățit asumarea generală a programelor, dar a condus, de asemenea, la scăderea eficienței prin importantele întârzieri în implementare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută inițiativele de creare a unor sisteme pentru o mai bună monitorizare și măsurare a performanței, inclusiv prin intermediul comitetelor de monitorizare sectoriale, a orientărilor interne și prin dezvoltarea unui nou sistem de gestionare a informațiilor (OPSYS); |
| --- | --- |

19.

IEV

| 20. | salută sprijinul pentru reformele structurale, furnizat sub forma asistenței programate, și subliniază caracterul special al IEV, care permite UE să elaboreze politici adaptate la nevoile specifice ale țărilor partenere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | împărtășește opinia Comisiei Europene potrivit căreia existența unui instrument de finanțare specific pentru țările din vecinătate a constituit o dovadă concretă a importanței politice pe care UE o acordă relațiilor cu vecinii și consolidării cooperării politice cu regiunea și a integrării economice în cadrul acesteia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că provocările actuale și nevoile din vecinătate, precum și discrepanțele dintre obiective, interese și resursele financiare au impus presiuni serioase pe bugetul IEV și pe resursele sale umane și subliniază nevoia de mai multă flexibilitate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este preocupat de faptul că finanțarea acordată prin intermediul IEV a fost mai puțin eficace în cazul partenerilor mai puțin implicați în reforme și rămâne o provocare în situații delicate din punct de vedere politic și în situații de conflict, în special în ceea ce privește promovarea valorilor comune ale democrației și drepturilor omului; regretă faptul că abordarea de tipul „mai mult pentru mai mult” și cea bazată pe stimulente nu au dat rezultate eficiente și că țări care se îndepărtează în mod evident de angajamentele lor asumate față de drepturile omului și de reforma democratică s-au bucurat de o asistență financiară crescută în ultima perioadă de programare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează faptul că politica de vecinătate s-a confruntat cu provocări fără precedent, începând din 2014, din cauza numărului tot mai mare al provocărilor de lungă durată și al celor noi, cum ar fi anexarea ilegală a peninsulei Crimeea de către Rusia și conflictul din estul Ucrainei, criza din Siria, situația din Libia, radicalizare și terorism, șomajul în rândul tinerilor, precum și provocarea reprezentată de migrație; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este preocupat de faptul că aceste evoluții, precum și discrepanțele între obiectivele, interesele atât ale UE, cât și ale țărilor partenere și resursele financiare disponibile au extins capacitatea financiară a acestui instrument la limită, subliniind în același timp necesitatea unei flexibilități sporite; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că valorile și principiile UE, inclusiv democrația, statul de drept, drepturile omului și instituțiile publice eficiente, responsabile și transparente sunt în interesul societăților vecine la fel de mult ca în al nostru în ceea ce privește stabilitatea, securitatea și prosperitatea; salută sprijinul pentru reformele structurale, furnizat în cadrul asistenței programate; consideră că punerea în aplicare a principiului diferențierii a permis UE să își adapteze sprijinul la nevoile și ambițiile țărilor partenere; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de contribuțiile IEV la Fondul Madad și la Fondul fiduciar de urgență pentru Africa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea unei coordonări mai strânse între programele regionale și bilaterale și facilitățile de investiții pentru a sprijini și a promova mai bine dezvoltarea sectorului privat; constată că deficiențele legate de lipsa programării comune cu statele membre s-au îmbunătățit ușor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută monitorizarea asistenței acordate de IEV printr-o monitorizare axată pe rezultate; regretă faptul că nu există sisteme consecvente de monitorizare și de evaluare la nivelul instrumentelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că sprijinul tehnic și asistența economică în materie de comerț oferite de politica europeană de vecinătate (PEV) partenerilor apropiați ai Uniunii de la frontierele sale de sud și de est constituie o contribuție importantă la evoluția democratică în aceste regiuni; constată că fondurile din cadrul IEV pot fi utilizate pentru facilitarea comerțului și, ca atare, pot fi complementare finanțării existente oferite de UE pentru Acordul privind facilitarea comerțului, care ar trebui să asigure o mai bună garanție a stabilității politice pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

30.

Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP)

| 31. | recunoaște că principala valoare adăugată a IcSP este viteza și flexibilitatea acesteia în ceea ce privește soluționarea conflictului și gama sa largă de actori civili cu care UE poate să colaboreze; reamintește că IcSP este singurul instrument al UE pentru prevenirea conflictelor civile, inclusiv pentru mediere, dialog și reconciliere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de complicațiile intervenite în colectarea datelor și măsurarea rezultatelor acțiunilor IcSP, ceea ce este posibil să se fi dovedit a fi o provocare din cauza dificultăților în evaluarea rezultatelor politice și a atribuirii de rezultate acțiunilor IcSP atunci când au fost urmate de acțiuni concertate în cadrul altor instrumente, precum și a accesului în zonele afectate de conflicte; |
| --- | --- |

32.

| 33. | observă că necesitatea prevenirii conflictelor și a abordării provocărilor în materie de securitate a crescut considerabil în ultima perioadă; consideră că sunt necesare inițiative de reconciliere, de mediere și dialog în multe țări aflate în criză post-conflict; subliniază nevoia de a acționa prompt în cadrul crizelor și al conflictelor; subliniază necesitatea de a spori în mod semnificativ fondurile disponibile pentru astfel de inițiative; ia act de faptul că modificarea adusă IcSP în noiembrie 2017 are ca scop consolidarea capacităților de securitate ale țărilor terțe, în vederea promovării stabilității, a securității și a dezvoltării durabile; observă că IcSP funcționează ca o măsură la care se recurge în ultimă instanță sau un precursor al acțiunilor pe termen lung finanțate prin alte instrumente; |
| --- | --- |

33.

| 34. | observă că IcSP se află în primele etape ale combaterii amenințărilor cibernetice la nivel mondial; solicită să se pună un accent mai mare pe securitatea cibernetică, inclusiv printr-o strategie coerentă aplicabilă în cadrul tuturor acțiunilor externe ale UE; solicită o creștere simultană a fondurilor alocate pentru securitatea cibernetică în cadrul IcSP, care constituie instrumentul adecvat pentru a face față acestor amenințări; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de faptul că s-a îmbunătățit cooperarea cu operațiunile și misiunile de politică externă și de securitate comună (PESC) și de politică de securitate și apărare comună (PSAC), precum și furnizarea de ajutor umanitar de către UE; |
| --- | --- |

35.

IEDDO

| 36. | subliniază valoarea adăugată a abordării holistice la nivel mondial a IEDDO, în pofida bugetului său relativ redus, și importanța organizațiilor societății civile în atingerea acestui obiectiv, precum și caracteristica sa singulară de a fi singurul instrument prin care UE poate sprijini acțiunile societății civile, indiferent de interferențele autorităților statului vizat de astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată că, în actuala perioadă, IEDDO a fost utilizat într-un mod mai flexibil și cu o mai mare complementaritate decât în perioada precedentă, reacționând mai rapid la crizele noi din domeniul drepturilor omului și al democrației; salută complementaritatea sa cu finanțarea din alte surse, cum ar fi Fondul European pentru Democrație, care sporește eficacitatea finanțării IEDDO în situații de urgență; salută concentrarea mai mare asupra apărătorilor drepturilor omului, inclusiv prin intermediul fondului de urgență disponibil la nivelul delegațiilor UE, precum și înființarea și funcționarea cu succes a mecanismului UE de protecție a apărătorilor (ProtectDefenders.eu); subliniază că procesul cererii de propuneri este unul lung, incomod și extrem de competitiv; |
| --- | --- |

37.

| 38. | remarcă totodată avantajele mecanismului ProtectDefenders.eu, care a fost implementat de societatea civilă și care a oferit un sprijin important unui număr mare de apărători ai drepturilor omului; solicită să se acorde un sprijin continuu din partea unor astfel de mecanisme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile întâmpinate în ceea ce privește integrarea drepturilor omului și a valorilor democratice prin programe geografice și la sprijinul redus acordat de statele membre organizațiilor societății civile, fapt care a dus la creșterea presiunii asupra IEDDO într-o perioadă în care spațiul societății civile este din ce în ce mai restrâns în întreaga lume; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că UE trebuie să își demonstreze capacitatea de conducere și ambiția prin implementarea unei politici globale pentru integrarea sprijinului său pentru democrație în toate relațiile sale externe; consideră, prin urmare, că finanțarea alocată sprijinului pentru democrație trebuie sporită în mod corespunzător, în special în lumina atacurilor actuale la adresa democrației la nivel mondial; insistă asupra necesității de a se asigura că fondurile privind obiectivul 1 pentru sistemul de ajutor pentru fiecare țară (CBSS) ajung în mod efectiv și eficient la acei apărători ai drepturilor omului care sunt expuși în cea mai mare măsură riscului; îndeamnă delegațiile UE să mobilizeze întregul sprijin necesar în acest sens; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recunoaște că evaluarea acțiunilor IEDDO este o provocare din cauza absenței unor indicatori strategici și operaționali; observă că provocările în materie de evaluare apar, de asemenea, din cauza nivelurilor semnificative de sprijin acordat, din motive ușor de înțeles, în mod confidențial, organizațiilor societății civile și apărătorilor drepturilor omului, pentru a proteja identitatea și siguranța beneficiarilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reiterează valoarea adăugată a misiunilor UE de observare a alegerilor, domeniu în care UE este lider la nivel mondial; salută faptul că misiunile de observare și monitorizare s-au înmulțit la recomandările misiunilor de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

42.

IP

| 43. | subliniază că IP este destinat în mod specific urmăririi de către UE, împreună cu țările terțe, a interesului său tematic și a interesului pe care îl are în comun cu acestea, pentru a construi alianțe și pentru a încuraja cooperarea cu partenerii strategici actuali și emergenți; constată că, în practică, IP este utilizat ca un instrument la care se recurge în ultimă instanță, fiind utilizat atunci când este considerat singurul instrument care facilitează urmărirea agendei politice a UE și abordarea provocărilor globale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de faptul că, în comparație cu instrumentele anterioare, IP a fost în măsură să angajeze mai multe modalități de cooperare cu țările terțe, inclusiv cu parteneri strategici, țări care nu mai pot beneficia de asistență bilaterală pentru dezvoltare și diverse foruri internaționale, dar este de părere că se impune sporirea furnizării de resurse și de input de către serviciile de elaborare a politicilor pentru a se asigura că acestea sunt pe deplin implicate în elaborarea, programarea și punerea în aplicare a acțiunilor, precum și în consolidarea rolului activ jucat de delegațiile UE în formularea de acțiuni, și îmbunătățirea schimbului de informații cu statele membre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pledează pentru îmbunătățirea vizibilității obiectivelor IP și cunoașterea și înțelegerea lor, în special în cadrul instituțiilor UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | observă cu regret faptul că evaluarea a fost împiedicată de faptul că, din cauza adoptării cu întârziere a unui cadru de indicatori de rezultate și a nefinalizării majorității proiectelor, nu a fost creat un depozitar central pentru documentele de acțiune; |
| --- | --- |

46.

CIR

| 47. | reamintește că instrumentele de finanțare externă ale UE sunt un set complex de instrumente care permit UE să sprijine și să consolideze acțiunea sa pe scena internațională, și că natura lor complexă este coordonată de CIR; reiterează faptul că CIR trebuie să îndeplinească criteriile de control bugetar și de control democratic; regretă faptul că complexitatea și caracterul restrictiv al CIR au împiedicat utilizarea eficientă a resurselor Uniunii și împiedică o reacție promptă la noile provocări și necesități ale partenerilor; regretă faptul că caracterul comun al normelor nu a condus la o programare comună a asistenței în cadrul instrumentelor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | constată că CIR a fost înființat în scopul armonizării, simplificării și unei mai mari flexibilității în punerea în aplicare, coerenței, consistenței și eficienței utilizării resurselor Uniunii, precum și a unei funcționări armonioase și abordări complementare în punerea în aplicare a tuturor instrumentelor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că este esențial ca Parlamentul să dispună de suficient timp pentru a fi în măsură să își exercite funcția de control în mod adecvat și corespunzător cu privire la proiectele de acte de punere în aplicare; consideră că, având în vedere intervalul de timp în care proiectele de acte de punere în aplicare se află în pregătire înainte de a ajunge la comitetele IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD nerespectarea termenului de 20 de zile pentru transmiterea documentelor către Parlament și Consiliu în faza finală de adoptare a actului de punere în aplicare nu poate fi justificată; regretă, prin urmare, că termenul de 20 de zile calendaristice nu este întotdeauna respectat, și consideră că dreptul său de control este afectat; solicită depunerea tuturor proiectelor de măsuri de punere în aplicare cu cel puțin 20 de zile în avans și solicită Comisiei să modifice Regulamentul de procedură al comitetelor IEV, IPA II, IEDDO, IcSP, IP și ICD pentru a extinde acest termen de 20 zile pentru depunere, facilitând astfel competențele de control ale Parlamentului; |
| --- | --- |

49.

| 50. | regretă faptul că vizibilitatea politicii de finanțare externă a UE rămâne limitată la un context în care actorii terți încearcă în mod activ să submineze politica externă a UE prin dezinformare; |
| --- | --- |

50.

Recomandări pentru 2017/2018-2020

| 51. | solicită ca valorile UE și valorile universale ale drepturilor omului să rămână în centrul tuturor acțiunilor externe ale UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită o mai mare sinergie și coerență între toate instrumentele de la rubrica IV, precum și o mai bună coordonare cu programele de asistență bilaterală ale statelor membre și, atunci când este posibil, cu ale altor donatori; invită, în acest sens, Comisia și SEAE să își întărească cooperarea și coordonarea, în special cu organizațiile societății civile și cu actorii locali, și să își îndeplinească responsabilitățile în temeiul articolului 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită instituirea unor mecanisme de monitorizare și de evaluare solide, coerente și transparente; reiterează faptul că astfel de mecanisme ar permite urmărirea progreselor concrete în ceea ce privește obiectivele esențiale legate de reformă în țările din vecinătate, lucru deosebit de important în cazul în care aceste reforme au fost blocate sau, în alte situații, au fost amânate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită instituirea unor proceduri și sisteme mai solide de monitorizare și evaluare parlamentare care să fie consecvente pentru toate instrumentele; recomandă îmbunătățirea transparenței prin crearea unei baze de date unice, publice, comune și transparente a proiectelor și acțiunilor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază necesitatea de a furniza resurse financiare suplimentare și sprijin pentru formare organizațiilor societății civile; insistă asupra faptului că sunt necesare măsuri urgente pentru a reduce și mai mult sarcina birocratică și obstacolele procedurale întâmpinate de organizațiile societății civile (OSC), în special de cele locale; solicită linii bugetare specifice destinate consolidării capacității organizațiilor societății civile, în vederea îmbunătățirii capacității lor de a accesa fonduri; regretă că problema neimplicării OSC în programarea și punerea în aplicare a instrumentelor externe nu a fost tratată în raportul de evaluare intermediară al Comisiei; solicită Comisiei să integreze o implicare mai strategică a OSC în toate instrumentele și programele externe, după cum au solicitat atât Consiliul, cât și Parlamentul European; |
| --- | --- |

55.

| 56. | susține o promovare mai directă și mai activă a politicilor UE, a asistenței sale financiare și a vizibilității acesteia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reiterează poziția sa potrivit căreia ar trebui introdusă, în limita a 10% din creditele inițiale ale fiecărui instrument, posibilitatea de a reporta fondurile rămase nealocate ale IEV și IPA II, pentru a crește capacitatea de a răspunde la evenimente neprevăzute, menținând totodată obiectivele stabilite în regulamentele pertinente privind IEV și IPA II; |
| --- | --- |

57.

IPA II

| 58. | sprijină principiile enumerate la articolul 21 din TUE și recomandă să se pună un accent mai puternic pe întărirea instituțiilor democratice, lupta împotriva corupției și reforma administrației publice, întărind statul de drept și buna guvernare și realizând îmbunătățiri în punerea în aplicare consecventă a drepturilor omului și ale minorităților; solicită se acorde un sprijin mai mare reformelor din sectoarele pertinente pentru procesul de aderare, precum și stimulării cooperării regionale pentru a completa politica de extindere a UE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | recomandă să se permită transferul de fonduri către societatea civilă atunci când autoritățile statului nu sunt dispuse să îndeplinească obiectivele urmărite de UE sau nu doresc să coopereze în privința obiectivelor instrumentului; invită Comisia să limiteze sau să suspende finanțarea în cazul țărilor care încalcă în mod grav valorile fundamentale ale UE, inclusiv criteriile de bază de la Copenhaga; solicită reducerea sarcinii administrative a beneficiarilor din rândul organizațiilor societății civile care solicită finanțare din partea UE; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită implicarea Parlamentului în cazul în care s-ar avea în vedere o suspendare a fondurilor sau modificări semnificative în ceea ce privește alocarea orientativă maximă; |
| --- | --- |

60.

| 61. | insistă ca beneficiarii să dea dovadă de un grad ridicat de asumare a responsabilității de la etapa programării, până la monitorizare și audit; invită Comisia să acorde asistență specifică autorităților naționale de audit în ceea ce privește metodologia, planificarea, formarea în materie de recrutare și supravegherea; |
| --- | --- |

61.

| 62. | recomandă să se acorde un sprijin mai mare autorităților naționale responsabile cu coordonarea donatorilor, care dispun de o capacitate limitată, dar care dau dovadă de voință politică pentru a-și atinge obiectivele; regretă lipsa de transparență în ceea ce privește capacitatea de absorbție a acestor fonduri; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită ca fondurile să fie canalizate către sectoare cu rezultate dovedite, evitând întârzieri cronice suplimentare ca cele care au survenit în cadrul gestiunii indirecte cu țara beneficiară (IMBC), îndeosebi în Turcia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită o mai mare vizibilitate a IPA II în regiune, ținând seama de importanța crucială a politicii de extindere pentru UE, de exemplu prin intermediul unor campanii de comunicare și informare adecvate specifice în mass-media națională, regională și locală, sau prin orice alte mijloace care pot fi considerate adecvate, cu cerințe minime și monitorizarea acestora definite de către Comisie, în strânsă cooperare cu beneficiarii; sprijină eforturile țintite împotriva propagandei și eforturile de comunicare strategică, în special în cazurile în care imaginea și interesele UE sunt vizate și subminate în mod activ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | recomandă să se recurgă la fondurile IPA pentru a crea canale de comunicare pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, atât în statele membre, cât și în țările aflate în faza de preaderare, pentru a crea legături comerciale solide între zonele respective, care ar fi deosebit de utile în vederea pregătirii țărilor beneficiare pentru aderarea la piața unică; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reiterează utilitatea recompensei pentru performanța financiară acordată țărilor care înregistrează progrese, astfel cum prevede Regulamentul privind IPA II; |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că flexibilitatea și utilizarea fondurilor pentru a aborda situații specifice de criză trebuie să fie în conformitate cu principalele priorități ale instrumentului și cu principiile fundamentale ale strategiei de extindere și ale procesului de aderare, care trebuie să rămână principalul centru de interes al IPA II; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită ca, în cursul etapelor de planificare și programare a IPA II, să existe o mai bună coordonare și sinergii suplimentare cu acțiunile altor instrumente, și anume IEDDO și IcSP, pentru a asigura coerența și a spori complementaritatea, atât pe plan intern în cadrul propriului ansamblu de obiective și programe, cât și față de alte instrumente de finanțare externă; |
| --- | --- |

68.

IEV

| 69. | subliniază necesitatea unui document strategic global pentru punerea în aplicare a IEV, care să coreleze asistența cu cadrul politic mai larg, precum și pentru o mai bună coordonare cu alte instrumente; subliniază că prioritățile programării IEV ar trebui, de asemenea, să includă dezvoltarea socioeconomică, tineretul și gestionarea sustenabilă a resurselor energetice; |
| --- | --- |

69.

| 70. | regretă faptul că programarea multianuală a fost deja realizată pentru majoritatea beneficiarilor în cursul anului 2017, înainte de finalizarea evaluării la jumătatea perioadei a asistenței în aceste țări; reamintește faptul că Parlamentul și-a prezentat recomandările privind programarea în cursul unui dialog strategic cu Comisia în aprilie 2017; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază vizibilitatea politică și influența pe care IEV ca instrument de finanțare separat le conferă UE în vecinătate, atât la est, cât și la sud; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită menținerea echilibrului financiar existent în ceea ce privește repartizarea fondurilor între vecinătatea sudică și vecinătatea estică a Uniunii; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază interconexiunea dintre stabilizare, sprijinirea democratizării, prevenirea și soluționarea conflictelor, respectarea drepturilor omului și statul de drept, educația și dezvoltarea socioeconomică; subliniază importanța proiectelor care sprijină tinerii în educație și în capacitatea de a-și găsi un loc de muncă; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reiterează importanța capacității de a răspunde mai rapid la provocări; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că investițiile în stabilizarea și dezvoltarea țărilor din vecinătate contribuie de asemenea la remedierea unor probleme cum ar fi migrația, terorismul, conflictele locale și instabilitatea economică fapt care, pe termen lung, va aduce beneficii întregii UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază faptul că specificul provocărilor din țările din vecinătate necesită o abordare integrată și cuprinzătoare, bazată pe diferitele nevoi și situații ale beneficiarilor, inclusiv prin sinergii cu alte EFI și între politicile Uniunii; subliniază că una din sarcinile fundamentale este punerea în aplicare rapidă și efectivă a acordurilor de asociere (AA) și a acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ALSAC), precum și a tuturor reformelor aferente, care trebuie sprijinite cu resurse financiare adecvate din partea UE; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reiterează importanța unei programări comune mai aprofundate cu statele membre, pe lângă progresele mari înregistrate în ceea ce privește analizele comune, coordonarea și obținerea consensului privind prioritățile donatorilor; solicită îmbunătățirea coordonării donatorilor, în special în ceea ce privește cuplarea fondurilor provenite din alte instrumente ale UE, din partea altor donatori și a instituțiilor financiare internaționale, cu scopul de a sprijini tranziția economică și stabilitatea în țările partenere; |
| --- | --- |

77.

| 78. | este preocupat de faptul că capacitățile financiară și de reacție ale instrumentului au ajuns la limita maximă; regretă faptul că cunoștințele specializate interne sub formă de analize de risc politic și geopolitic nu au fost luate în considerare în mod suficient în etapa de planificare; |
| --- | --- |

78.

| 79. | concluzionează că, în contextul actualelor provocări din vecinătate, ar putea fi necesară majorarea alocațiilor financiare indicative prin modificări legislative; |
| --- | --- |

79.

| 80. | reiterează faptul că obiectivele fondurilor programate în cadrul IEV trebuie respectate atunci când aceste fonduri sunt transferate către alte modalități, cum ar fi fondurile fiduciare, iar controlul și supravegherea exercitate de Parlament sunt necesare și nu trebuie niciodată eludate; |
| --- | --- |

80.

| 81. | solicită o mai mare implicare a societății civile în identificarea nevoilor; |
| --- | --- |

81.

| 82. | solicită utilizarea pe deplin a condiționalității și a mecanismelor bazate pe stimulente care să susțină reformele politice și economice necesare și care sunt legate de reforme și de obiective strategice; regretă că IEV nu a fost în măsură să ofere suficiente stimulente țărilor care sunt reticente să se angajeze în reforme politice; solicită o monitorizare efectivă a IEV la nivelul instrumentelor; |
| --- | --- |

82.

| 83. | își exprimă îngrijorarea cu privire la distrugerea și confiscarea sistemelor de ajutoare finanțate de UE în țările terțe; solicită depunerea unor eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți comunicarea strategică și vizibilitatea UE în țările vecine; |
| --- | --- |

83.

Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP)

| 84. | solicită eforturi suplimentare de a spori influența IcSP prin intermediul dialogurilor strategice cu partenerii și organizațiile internaționale; în acest context, solicită să se asigure o cofinanțare din partea altor donatori importanți care au interes în rezultatele acțiunilor pertinente; |
| --- | --- |

84.

| 85. | solicită un cadru strategic îmbunătățit și crearea de sinergii între IcSP și acțiunile ulterioare întreprinse de alte instrumente și alți actori; |
| --- | --- |

85.

| 86. | solicită o mai mare cooperare între alte organizații internaționale, guverne și instituții ale UE în ceea ce privește combaterea noilor amenințări emergente, cum ar fi în domeniul conflictelor hibride și al securității cibernetice, unde ar putea fi utilizate cunoștințele specializate ale Agenției UE pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA); |
| --- | --- |

86.

| 87. | recomandă o utilizare mai strategică a capacității de mediere a IcSP, nu numai în ceea ce privește conflictele de impact localizat, ci și pentru a sprijini procesul de pace și dialogul în conflictele existente sau emergente de importanță mondială, și solicită îmbunătățirea sistemelor de alertă timpurie și a instrumentelor de analiză a conflictelor care ar permite o mai bună prevenire și consolidarea păcii; |
| --- | --- |

87.

| 88. | subliniază că acest instrument permite în prezent Uniunii să finanțeze acțiuni de formare și furnizarea de echipamente neletale (precum sisteme informatice, spitale etc.) forțelor armate ale țărilor terțe pentru a răspunde nevoilor urgente, pe termen scurt și mediu, ca parte a realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

88.

IEDDO

| 89. | reiterează importanța fundamentală a sprijinirii și promovării democrației și drepturilor omului în țările terțe, inclusiv protecția apărătorilor drepturilor omului, indiferent de amestecul autorităților din țări terțe; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ia act de importanța și de eficacitatea IEDDO în această privință, desfășurându-și activitatea într-un context de reducere a spațiului de acțiune pentru societatea civilă; reafirmă nevoia continuă de finanțare specifică orientată către drepturile omului și democrație, fără nicio scădere a acesteia; solicită, în plus, să se ia în considere o finanțare mai mare a asistenței de urgență acordate apărătorilor drepturilor omului (HRD), precum și promovarea efectivă a disponibilității acestor fonduri; |
| --- | --- |

90.

| 91. | reamintește că IEDDO nu ar trebui să aibă un domeniu de aplicare limitat sau să fie utilizat ca instrument doar pentru a acoperi lacunele lăsate de alte instrumente specifice, dar că promovarea specifică a democrației și a drepturilor omului ar trebui să fie un obiectiv clar și strategic în sine; |
| --- | --- |

91.

| 92. | îndeamnă Comisia să găsească soluții pentru reducerea spațiului de acțiune a societății civile, pentru încălcările și reprimările tot mai numeroase ale drepturilor omului, de exemplu prin creșterea fondurilor disponibile pentru programe globale, reactive, cum ar fi Mecanismul UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (ProtectDefenders.eu); solicită UE să continue să acorde finanțare apărătorilor drepturilor omului, în special celor expuși riscului și societății civile, precum și grupurilor marginalizate, precum femeile, popoarele indigene, romii, persoanele LGBTI, persoanele cu handicap, copiii și persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

92.

| 93. | recomandă creșterea planificării strategice în colaborare cu orientări politice din partea autorităților UE și coerent cu alte instrumente, în special în țările care se confruntă cu un declin al drepturilor omului și a standardelor democratice, pentru a contracara tendința mondială către autoritarism; |
| --- | --- |

93.

| 94. | subliniază că este important să se pună accentul pe chestiuni tematice pertinente pe plan internațional, care pot sprijini, pe termen scurt, mediu și/sau lung, globalizarea drepturilor omului, dreptul internațional și justiția; solicită un sprijin mai mare din partea IEDDO pentru o serie de chestiuni tematice emergente, în special combaterea corupției, respectarea drepturilor omului de către întreprinderi, drepturile de mediu și drepturile migranților; |
| --- | --- |

94.

| 95. | salută sprijinul acordat mecanismelor internaționale și regionale în domeniul drepturile omului, precum și mecanismelor de responsabilizare, cum ar fi Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) și Curtea Penală Internațională (CPI); |
| --- | --- |

95.

| 96. | recomandă continuarea eforturilor vizând abolirea pedepsei cu moartea la nivel mondial; |
| --- | --- |

96.

| 97. | reiterează angajamentul Comisiei față de sprijinirea în continuare a societății civile și promovarea unui mediu mai favorabil pentru OSC în țările partenere; insistă asupra faptului că sunt necesare eforturi urgente pentru a reduce și mai mult obstacolele birocratice cu care se confruntă organizațiile locale ale societății civile (OSC); încurajează delegațiile UE să caute în mod activ apărători ai drepturilor omului și OSC care desfășoară activități legate de aspecte sensibile care necesită finanțare, să publice cereri de propuneri în limbile locale și să permită candidaților să prezinte propuneri de proiecte în acest sens, întărind prin aceasta responsabilizarea locală, precum și integrarea pe termen lung a proiectelor; |
| --- | --- |

97.

| 98. | solicită să se acorde o mai mare atenție sustenabilității acțiunilor finanțate prin IEDDO, în special în contextul misiunilor de observare a alegerilor (MOA), unde există o marjă semnificativă pentru a intensifica transferul de cunoștințe către actorii locali și a îmbunătăți punerea în aplicare a recomandărilor; solicită o mai bună coordonare a planificării MOA cu activitățile de observare a alegerilor ale Parlamentului; |
| --- | --- |

98.

| 99. | invită Comisia să acorde în mod specific finanțare proiectelor care vizează abuzurile crescânde ale tehnologiilor de supraveghere și atacurile online din ce în ce mai numeroase ale guvernelor represive și actorilor nestatali; |
| --- | --- |

99.

| 100. | solicită crearea unor sisteme de monitorizare și evaluare care să necesite contribuții din partea apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

100.

| 101. | încurajează acțiunea coordonată cu IcSP de a urmări acțiuni care să împiedice comiterea de crime împotriva umanității, crime de război și genocid; |
| --- | --- |

101.

IP

| 102. | salută accentul pus pe interesele strategice ale Uniunii; |
| --- | --- |

102.

| 103. | recomandă o utilizare mai strategică și mai puternică a fondurilor limitate disponibile în cadrul IP, asigurând contribuții favorabile includerii și identificarea acțiunilor întreprinse de către toate departamentele Comisiei și SEAE, în strânsă cooperare cu statele membre, și subliniază importanța unui IP care dispune de resurse suficiente pentru a apăra în mod proactiv valorile și interesele UE în contextul diminuării consensului transatlantic și al creșterii numărului de țări cu venituri medii a căror importanță strategică crește rapid, inclusiv în Asia și în America Latină; |
| --- | --- |

103.

| 104. | recomandă o evaluare a alocărilor geografice în următorul program indicativ multianual (PIM) în vederea adaptării la provocări; propune, în acest context, să se pună un accent mai mare pe cooperarea cu țările terțe, altele decât cele strategice, cum ar fi țările cu venituri medii care, în prezent, nu sunt luate în considerare în mod suficient; |
| --- | --- |

104.

| 105. | recomandă o aliniere mai bună la obiectivele CIR și la tematicile transversale; |
| --- | --- |

105.

| 106. | recomandă finalizarea sistemului său de monitorizare și evaluare, inclusiv a indicatorilor calitativi pertinenți; |
| --- | --- |

106.

| 107. | consideră că Instrumentul de parteneriat (IP) ar putea fi un instrument important pentru a sprijini punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb, în special prin sprijinirea activității grupurilor consultative interne; subliniază necesitatea de a evalua utilizarea și distribuirea fondurilor, precum și eficacitatea IP și a programelor Business Avenue și EU Gateway, care ar trebui să completeze competențele statelor membre în domeniul promovării comerțului extern; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ia act de faptul că unul dintre obiectivele IP este diplomația publică, pentru a consolida încrederea în politicile UE și înțelegerea acestora în țări din afara UE; subliniază că implicarea societății civile este de o importanță capitală și salută alocarea sumei de 3 milioane EUR pentru sprijinirea participării organizațiilor societății civile în grupurile consultative interne; |
| --- | --- |

108.

CIR

| 109. | recomandă o mai bună utilizare a normelor armonizate, eventual prin intermediul unor cereri de propuneri comune și îmbunătățirea cooperării între serviciile Comisiei și SEAE; |
| --- | --- |

109.

| 110. | solicită integrarea perspectivei de gen în dispozițiile CIR; |
| --- | --- |

110.

| 111. | solicită intensificarea în continuare a eforturilor de creștere a vizibilității finanțării politicii externe a UE printr-o strategie de comunicare cuprinzătoare și coerentă, care să includă măsuri de combatere a dezinformării; solicită introducerea unor mecanisme de condiționalitate față de partenerii de punere în aplicare în cazul în care nu se respectă măsurile de creștere a vizibilității UE; |
| --- | --- |

111.

| 112. | reamintește de importanța majoră a principiilor eficacității dezvoltării și a asistenței în acțiuni externe, după cum este subliniat în Regulamentul comun de punere în aplicare (CIR) și invită Comisia să mențină aceste principii în toate măsurile pe care le va lua în urma raportului de evaluare intermediară; |
| --- | --- |

112.

| 113. | observă că ar trebui să se ia în considerare accesul IMM-urilor din UE la instrumentele de finanțare externă, prin prevederea unor norme mai puțin complexe și mai favorabile, care pot facilita utilizarea mai flexibilă a fondurilor, ajutând în același timp IMM-urile să dobândească experiență internațională; solicită Comisiei să evalueze instrumentele existente destinate promovării internaționalizării IMM-urilor, analizându-le coerența cu alte instrumente de susținere a IMM-urilor din Uniune, cum ar fi COSME, precum și subsidiaritatea, nesuprapunerea și complementaritatea în raport cu programele respective ale statelor membre; solicită Comisiei să facă, în timp util, propuneri pentru evaluarea la jumătatea perioadei a acestor programe, în vederea îmbunătățirii eficienței și eficacității acestora; subliniază că este nevoie să se îmbunătățească informarea și sensibilizarea IMM-urilor cu privire la instrumentele existente, în special la nivel național; |
| --- | --- |

113.

Arhitectura post-2020

| 114. | solicită finanțarea instrumentelor pentru relațiile externe pentru a reflecta acțiunile externe ambițioase și pentru ca bugetul UE în calitate de actor global să fie majorat bazându-se, în același timp, în continuare pe valori și pe principiile și drepturile fundamentale și pe drepturile omului; reiterează faptul că acțiunile externe ale UE servesc, de asemenea, intereselor comune ale cetățenilor UE; |
| --- | --- |

114.

| 115. | subliniază că, în cazul în care Regatul Unit se retrage din Uniunea Europeană, ponderea actuală a bugetului destinat acțiunii externe ar trebui majorat sau cel puțin menținut la nivelurile actuale, aplicându-se același raționament instrumentelor, politicilor și priorităților existente; |
| --- | --- |

115.

| 116. | reiterează faptul că este necesară o reformă a actualei arhitecturi a instrumentelor pentru a asigura o mai mare răspundere, transparență și supraveghere publică, și pentru a spori de asemenea eficiența, coerența și capacitatea de reacție, precum și eficacitatea și flexibilitatea; consideră că reforma ar putea, de asemenea, spori eficacitatea din punctul de vedere al costurilor, reduce suprapunerile și conflictele de interese dintre diferiții actori și serviciile Comisiei și contribui la găsirea de soluții la încercările actuale legate de strategie, programare și punere în aplicare; |
| --- | --- |

116.

| 117. | reamintește rolul esențial al Parlamentului în calitate de colegiuitor în ceea ce privește regulamentul privind următorul CFM; își reiterează dorința de a colabora cu Comisia, cu SEAE și cu Consiliul pentru a optimiza arhitectura instrumentelor de finanțare externă; subliniază, cu toate acestea, că obiectivul oricărei restructurări a instrumentelor ar trebui să fie sporirea transparenței, a responsabilității, a eficienței, a coerenței, precum și a flexibilității; subliniază că aceste obiective nu pot fi atinse fără o structură de guvernare care să permită controlul politic, care să fie orientată spre strategie, favorabilă includerii și responsabilă; subliniază că Parlamentul nu va accepta nicio reformă a instrumentelor fără o structură de guvernare solidă; îndeamnă Comisia și SEAE să propună un plan de reformă a instrumentelor care să includă o astfel de structură de guvernare; subliniază discrepanțele dintre constatările evaluării la jumătatea perioadei și propunerile Comisiei de reformare a actualei structuri; subliniază, de asemenea, că parlamentele naționale și Parlamentul European trebuie să asigure un control democratic, transparent și riguros; |
| --- | --- |

117.

| 118. | solicită o mai bună integrare a fondurilor fiduciare și a instrumentelor UE în buget, pentru a crește transparența și a îmbunătăți controlul democratic al IFE; reamintește acordul la care s-a ajuns în cadrul ultimei revizuiri a Regulamentului financiar, vizând consultarea prealabilă a Parlamentului și a Consiliului înainte de crearea unui nou fond fiduciar pentru sprijinirea unor acțiuni tematice; în plus, invită Comisia să ofere Parlamentului informații detaliate cu privire la orice dezangajări sau transferuri automate semnificative în cadrul rubricii 4; |
| --- | --- |

118.

| 119. | subliniază că delegațiile UE, împreună cu statele membre, ar putea, de asemenea, să ajute IMM-urile să utilizeze aceste instrumente financiare în vederea creării unor relații pe termen mediu între întreprinderile din UE și economiile țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

119.

| 120. | subliniază că niciun instrument nu poate exista fără includerea unor pachete financiare și alocări clare și specifice pentru diferitele scopuri, obiective și priorități ale acțiunii externe a UE, inclusiv democrația, drepturile omului, statul de drept, sprijinirea societății civile, soluționarea conflictelor, statele fragile, politica de dezvoltare, eradicarea sărăciei, dezvoltarea economică și socială și acordarea de sprijin țărilor aflate în diferite etape ale procesului de aderare la UE și țărilor din vecinătatea acesteia; |
| --- | --- |

120.

| 121. | apreciază angajamentul UE pentru aspecte precum drepturile omului, democrația, sprijinul pentru societatea civilă, precum și diversele scopuri, obiective și valoarea politică și strategică specifică a instrumentelor actuale; subliniază faptul că reforma nu ar trebui să submineze obiectivele politice ale fiecărui instrument; înțelege specificitatea privind obiectivele și punerea în aplicare în ceea ce privește IEV, IPA II și IEDDO și consideră, prin urmare, că acestea ar trebui să rămână independente având în vedere considerentele politice și strategice; |
| --- | --- |

121.

| 122. | reamintește că, din 2006, IEDDO a fost expresia concretă a angajamentului UE de a sprijini și a promova democrația și drepturile omului în țările terțe, permițând UE să intervină fără amestecul guvernelor, în sprijinul ONG-urilor înregistrate și neînregistrate și în zone în care statele membre ale UE nu sunt întotdeauna prezente; |
| --- | --- |

122.

| 123. | subliniază necesitatea stabilirii unor obiective comune, inclusiv necesitatea de a amplifica o abordare bazată pe drepturi și de a integra drepturile omului, acordând prioritate articolului 21 din TUE, care impune UE să urmărească consolidarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept ca obiectiv necesar al relațiilor externe; |
| --- | --- |

123.

| 124. | invită SEAE și Comisiei să asigure o comunicare clară cu țările partenere cu privire la orice tip de reformă; |
| --- | --- |

124.

| 125. | solicită elaborarea unor proceduri de evaluare și monitorizare solide, coerente care au capacitatea de a furniza analize privind evaluarea calitativă și cantitativă și de a urmări progresele înregistrate în atingerea obiectivelor stabilite prin intermediul finanțării din partea UE prin intermediul a diferite instrumente; |
| --- | --- |

125.

| 126. | subliniază necesitatea previzibilității finanțării pe termen lung, introducând totodată sume specifice ce trebuie utilizate în mod flexibil; reiterează faptul că flexibilitatea necesită posibilitatea de a transfera fonduri între pachetele de finanțare; reamintește că fondurile destinate obiectivelor acțiunii externe nu pot fi redirecționate pentru a servi altor obiective, inclusiv gestionarea migrației și securitatea internă; subliniază că ar trebui introdusă, în limita a 10% din creditele inițiale ale instrumentului rezervate acțiunilor flexibile și/sau urgente, posibilitatea de a reporta fondurile rămase nealocate din bugetul total al instrumentului de acțiune externă, menținând, totodată, obiectivele de politici ale instrumentului; |
| --- | --- |

126.

| 127. | subliniază că alocarea ajutorului către o țară nu ar trebui să depindă de acordurile cu UE privind migrația și că fondurile nu ar trebui să fie redirecționate de la țările și regiunile sărace către țările de origine ale migranților sau către cele de tranzit spre Europa pentru simplul fapt că acestea sunt situate pe ruta de migrație; |
| --- | --- |

127.

| 128. | reamintește dificultățile cu care se confruntă în prezent beneficiarii când încearcă să obțină fonduri în temeiul instrumentelor; solicită simplificarea procedurilor, diminuarea sarcinii administrative și, acolo unde este posibil, adoptarea unor proceduri uniforme pentru diferitele servicii ale Comisiei și ale SEAE implicate, instituirea unui „ghișeu unic” pentru organizațiile care solicită finanțare din partea UE și utilizarea soluțiilor digitale, acolo unde este posibil, pentru a raționaliza și a reduce povara administrativă, dar nu în detrimentul supravegherii, trasabilității și controlului bugetar; |
| --- | --- |

128.

| 129. | subliniază necesitatea ca toate serviciile Comisiei și ale SEAE să conlucreze pentru ca finanțarea externă a UE să se axeze mai degrabă pe politici decât pe instrumente, pentru a preveni discrepanțele, incoerența, costurile inutile, suprapunerile și pierderea know-how-ului și a atinge scopurile și obiectivele împărtășite de acțiunea externă a UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

129.

| 130. | subliniază că este nevoie de o orientare politică mai strategică și de o strategie globală și de documentele însoțitoare, elaborate în comun și împărtășite de toate serviciile pertinente ale Comisiei și SEAE, gestionate și monitorizate de structura de guvernare care urmează să fie creată, care să stabilească scopurile și obiectivele acțiunilor externe ale UE pentru perioada următoare și modul în care instrumentul va fi utilizat pentru realizarea acestora; solicită utilizarea cunoștințelor specializate interne și externe deopotrivă în stabilirea unor astfel de scopuri și obiective; recomandă ca întreaga programare să includă o analiză a sensibilității la conflicte, precum și o analiză și o evaluare a riscurilor a economiei politice, precum și măsuri de atenuare, care să poată fi puse în aplicare în mod flexibil în cazurile în care apar astfel de riscuri; |
| --- | --- |

130.

| 131. | solicită să se analizeze modalități pentru a spori coordonarea și coerența cu politicile de finanțare externă ale statelor membre ale UE, inclusiv prin întărirea programării comune; |
| --- | --- |

131.

| 132. | solicită o consolidare a oportunităților de finanțare pentru ONG-uri, prin clarificarea și oferirea mai multor posibilități de cofinanțare, prin asigurarea unor parteneriate multianuale și asigurarea sustenabilității activităților; |
| --- | --- |

132.

| 133. | solicită îmbunătățirea cerințelor pentru un proces decizional mai rapid pentru a spori capacitatea UE de a răspunde la evoluția rapidă a evenimentelor; |
| --- | --- |

133.

| 134. | subliniază importanța creșterii vizibilității și a gradului de sensibilizare cu privire la acțiunea externă a UE – inclusiv prin utilizarea Grupului operativ al UE pentru comunicarea strategică – și a influenței sale la nivel mondial; solicită ca acesta să fie considerat a fi un obiectiv de politici; subliniază, prin urmare, nevoia urgentă a unei comunicări strategice specifice fiecărei țări și/sau regiuni în cadrul delegațiilor UE și sporirea semnificativă a coordonării și a schimbului de informații între delegațiile UE și statele membre; |
| --- | --- |

134.

| 135. | subliniază faptul că delegațiile UE joacă un rol-cheie în ce privește programarea locală, supravegherea acesteia, cheltuirea finală a fondurilor și identificarea beneficiarilor, în special în cazul apărătorilor drepturilor omului și al organizațiilor societății civile care activează în domenii sensibile; reafirmă faptul că delegațiile UE nu pot fi singurele responsabile pentru deciziile de finanțare ca urmare a activității și statutului lor în țările terțe; |
| --- | --- |

135.

| 136. | subliniază faptul că programarea instrumentelor trebuie să implice îndeaproape societatea civilă din țara respectivă și să se bazeze într-o mai mare măsură pe cooperarea descentralizată în elaborarea sa, precum și în punerea în aplicare și intrarea în faza operațională, cu scopul de a stabili parteneriate solide și de lungă durată, pentru a răspunde nevoilor specifice ale populației și a ține seama de realitățile sociale ale poporului în cauză; |
| --- | --- |

136.

| 137. | reamintește că, în anumite situații, scopurile și obiectivele politice ale UE, cum ar fi drepturile omului, statul de drept și dezvoltarea, sunt atinse într-o măsură mai mare prin acordarea, mai degrabă, a mai multor subvenții mai mici organizațiilor locale decât prin acordarea unui pachet financiar mai mare unui singur beneficiar; |
| --- | --- |

137.

| 138. | subliniază importanța principiului „mai mult pentru mai mult” și a principiilor condiționalității; este de părere că ar trebui create mecanisme de condiționalitate mai puternice prin care sprijinul bugetar direct acordat autorităților de stat, organismelor guvernamentale sau actorilor nestatali să poată fi suspendat sau, atunci când este posibil, reorientat către societatea civilă, în cazul în care aceste instituții nu îndeplinesc sau nu urmăresc îndeplinirea obiectivelor finanțării acordate, sau nu le respectă, ori încalcă statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

138.

| 139. | solicită ca, în cazul folosirii ajutorului pentru dezvoltare pentru a atrage investiții din sectorul privat, să se asigure transparența, responsabilitatea, controlul, adiționalitatea pentru dezvoltare, precum și respectarea principiilor eficacității dezvoltării și a ajutorului și a unor standarde sociale, de mediu și privind drepturile omului ambițioase; |
| --- | --- |

139.

| 140. | invită Comisia să aibă în vedere alocarea de fonduri prin instrumentele de finanțare externă pentru asistența tehnică și cooperarea cu țările terțe, în special țările în curs de dezvoltare, pentru a promova aderarea la Aranjamentul de la Wassenaar, Grupul Australia, Regimul de control al tehnologiei rachetelor și Grupul furnizorilor nucleari și pentru a preveni încălcările drepturilor omului în cadrul reformării în curs a Regulamentului privind produsele cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

140.

| 141. | subliniază faptul că o structură viitoare necesită mecanisme adecvate de control și echilibru, transparență, dreptul de control al punerii în aplicare, inclusiv o contribuție mai importantă și un control mai ferm al punerii în aplicare din partea Parlamentului în ceea ce privește politica strategică, utilizarea actelor delegate pentru revizuirea priorităților tematice, dacă sunt cuprinse în anexele la actele legislative, precum și adoptarea unor elemente suplimentare substanțiale, cum ar fi documente strategice și documente de programare multianuală; |
| --- | --- |

141.

| 142. | este convins că generația de EFI de după 2020 trebuie să respecte principiile bugetare de sinceritate și unitate; |
| --- | --- |

142.

| 143. | consideră că revizuirea la jumătatea perioadei și procedurile de control bugetar ar trebui să fie suficient de riguroase și de transparente pentru a maximiza absorbția fondurilor și pentru a permite realizarea unor modificări corespunzătoare menite să crească, atunci când este necesar, capacitatea de absorbție. |
| --- | --- |

143.

o

o o

| 144. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Consiliului. |
| --- | --- |

144.

---

(1)  JO L 77, 15.3.2014, p. 27.

(2)  JO L 77, 15.3.2014, p. 11.

(3)  JO L 77, 15.3.2014, p. 1.

(4)  JO L 335, 15.12.2017, p. 6.

(5)  JO L 77, 15.3.2014, p. 77.

(6)  JO L 77, 15.3.2014, p. 85.

(7)  JO L 77, 15.3.2014, p. 44.

(8)  JO L 77, 15.3.2014, p. 95.

(9)  JO L 201, 3.8.2010, p. 30.

(10)  JO L 249, 27.9.2017, p. 1.

(11)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(12)  A se vedea raportul A8-0211/2017.

(13)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(14)  JO C 407, 8.12.2015, p. 8.

(15)  JO C 60, 16.2.2016, p. 3.

(16)  JO C 122, 19.4.2017, p. 4.

(17)  publicate pe site-ul Comisiei: https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0493.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0026.

(20)  JO C 58, 15.2.2018, p. 109.

(21)  JO C 408, 30.11.2017, p. 21.

(22)  JO C 265, 11.8.2017, p. 110.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0440.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0306.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0036.

(26)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0037.

(27)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0094.

(28)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0262.

(29)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0263.

(30)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0261.

(31)  JO C 208, 10.6.2016, p. 25.

(32)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0408.

(33)  https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/94

---

P8_TA(2018)0120

Rapoartele anuale pe 2015-2016 privind subsidiaritatea și proporționalitatea

Rezoluția Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la rapoartele anuale 2015-2016 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (2017/2010(INI))

(2019/C 390/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 16 decembrie 2003 și versiunea sa cea mai recentă, Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 16 decembrie 2003 și versiunea sa cea mai recentă, Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere măsurile practice convenite la 22 iulie 2011 între serviciile competente ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru aplicarea articolului 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în cazul acordurilor în primă lectură, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsurile practice convenite la 22 iulie 2011 între serviciile competente ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru aplicarea articolului 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în cazul acordurilor în primă lectură,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la Raportul anual pe 2014 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (2), precum și rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la Rapoartele anuale 2012-2013 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la Raportul anual pe 2014 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (2), precum și rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la Rapoartele anuale 2012-2013 privind subsidiaritatea și proporționalitatea (3),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2015 al Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (COM(2016)0469) și Raportul anual pe 2016 al Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2015 al Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (COM(2016)0469) și Raportul anual pe 2016 al Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (COM(2017)0600),

| — | având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2015 privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale (COM(2016)0471) și Raportul anual pe 2016 al Comisiei privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale (COM(2017)0601), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2015 privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale (COM(2016)0471) și Raportul anual pe 2016 al Comisiei privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale (COM(2017)0601),

| — | având în vedere toate comunicările anterioare ale Comisiei privind necesitatea unei mai bune legiferări pentru a obține rezultate mai bune, în interesul cetățenilor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate comunicările anterioare ale Comisiei privind necesitatea unei mai bune legiferări pentru a obține rezultate mai bune, în interesul cetățenilor UE,

| — | având în vedere Decizia președintelui Comisiei Europene din 14 noiembrie 2017 de instituire a unui grup operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și principiul „Mai puțin, dar mai eficient”(C(2017)7810), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia președintelui Comisiei Europene din 14 noiembrie 2017 de instituire a unui grup operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și principiul „Mai puțin, dar mai eficient”(C(2017)7810),

| — | având în vedere rapoartele bianuale ale COSAC privind Evoluțiile în procedurile și practicile Uniunii Europene relevante pentru controlul parlamentar din 19 iunie 2014, 14 noiembrie 2014, 6 mai 2015, 4 noiembrie 2015, 18 mai 2016, 18 octombrie 2016 și 3 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele bianuale ale COSAC privind Evoluțiile în procedurile și practicile Uniunii Europene relevante pentru controlul parlamentar din 19 iunie 2014, 14 noiembrie 2014, 6 mai 2015, 4 noiembrie 2015, 18 mai 2016, 18 octombrie 2016 și 3 mai 2017,

| — | având în vedere Acordul de cooperare semnat la 5 februarie 2014 între Parlamentul European și Comitetul Regiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare semnat la 5 februarie 2014 între Parlamentul European și Comitetul Regiunilor,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2015 al Comitetului Regiunilor privind subsidiaritatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2015 al Comitetului Regiunilor privind subsidiaritatea,

| — | având în vedere articolele 52 și 132 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 52 și 132 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0141/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0141/2018),

| A. | întrucât 2015 și 2016 au fost primii doi ani întregi ai Comisiei Juncker, care și-a început mandatul în noiembrie 2014; întrucât Președintele Juncker s-a angajat să plaseze principiul subsidiarității în centrul procesului democratic european și să garanteze că principiul subsidiarității și principiul proporționalității sunt respectate pe deplin pe parcursul întregului proces legislativ; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2015 și 2016 au fost primii doi ani întregi ai Comisiei Juncker, care și-a început mandatul în noiembrie 2014; întrucât Președintele Juncker s-a angajat să plaseze principiul subsidiarității în centrul procesului democratic european și să garanteze că principiul subsidiarității și principiul proporționalității sunt respectate pe deplin pe parcursul întregului proces legislativ;

| B. | întrucât noul Acord interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare include angajamentul celor trei instituții de a respecta și de a aplica principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

B.

întrucât noul Acord interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare include angajamentul celor trei instituții de a respecta și de a aplica principiile subsidiarității și proporționalității;

| C. | întrucât în 2015 Comisia a primit opt avize motivate referitoare la trei propuneri ale Comisiei; întrucât numărul total de documente primite în acel an de Comisie a fost de 350; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2015 Comisia a primit opt avize motivate referitoare la trei propuneri ale Comisiei; întrucât numărul total de documente primite în acel an de Comisie a fost de 350;

| D. | întrucât în 2016 Comisia a primit 65 de avize motivate referitoare la 26 dintre propunerile sale; întrucât acest număr reprezintă cu 713 % mai mult decât cele opt avize motivate primite în 2015, fiind al treilea cel mai mare număr de avize motivate primite în decursul unui an calendaristic de la introducerea mecanismului de control al subsidiarității prin Tratatul de la Lisabona în 2009 (după 84 de avize în 2012 și 70 în 2013); întrucât numărul total de documente primite în acel an de Comisie a crescut într-un mod semnificativ, ajungând la 620; |
| --- | --- |

D.

întrucât în 2016 Comisia a primit 65 de avize motivate referitoare la 26 dintre propunerile sale; întrucât acest număr reprezintă cu 713 % mai mult decât cele opt avize motivate primite în 2015, fiind al treilea cel mai mare număr de avize motivate primite în decursul unui an calendaristic de la introducerea mecanismului de control al subsidiarității prin Tratatul de la Lisabona în 2009 (după 84 de avize în 2012 și 70 în 2013); întrucât numărul total de documente primite în acel an de Comisie a crescut într-un mod semnificativ, ajungând la 620;

| E. | întrucât, la 19 mai 2015, Comisia a adoptat un pachet de măsuri privind o mai bună legiferare, cu noi orientări integrate privind o mai bună legiferare, inclusiv orientări actualizate privind evaluarea subsidiarității și proporționalității în contextul evaluării impactului noilor inițiative; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 19 mai 2015, Comisia a adoptat un pachet de măsuri privind o mai bună legiferare, cu noi orientări integrate privind o mai bună legiferare, inclusiv orientări actualizate privind evaluarea subsidiarității și proporționalității în contextul evaluării impactului noilor inițiative;

| F. | întrucât, în 2015, Comisia a lansat site-ul internet „Reducerea poverii administrative - exprimați-vă părerea” (4), precum și noua platformă REFIT (Programul privind o reglementare adecvată și funcțională), care au oferit diferiților actori noi posibilități de a comunica Comisiei eventualele deficiențe ale măsurilor de reglementare existente, inclusiv aspecte privind subsidiaritatea și/sau proporționalitatea; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2015, Comisia a lansat site-ul internet „Reducerea poverii administrative - exprimați-vă părerea” (4), precum și noua platformă REFIT (Programul privind o reglementare adecvată și funcțională), care au oferit diferiților actori noi posibilități de a comunica Comisiei eventualele deficiențe ale măsurilor de reglementare existente, inclusiv aspecte privind subsidiaritatea și/sau proporționalitatea;

| G. | întrucât, în 2015, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) a efectuat 13 evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și șase evaluări ex post ale impactului; întrucât, în plus, acesta a elaborat patru rapoarte privind costul non-Europei și două evaluări ale valorii adăugate europene; întrucât, în 2016, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European a elaborat 36 de evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și 14 evaluări ex-post ale impactului la nivel european; întrucât, în plus, acesta a elaborat șapte rapoarte privind costul non-Europei și cinci evaluări ale valorii adăugate europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2015, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) a efectuat 13 evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și șase evaluări ex post ale impactului; întrucât, în plus, acesta a elaborat patru rapoarte privind costul non-Europei și două evaluări ale valorii adăugate europene; întrucât, în 2016, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European a elaborat 36 de evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și 14 evaluări ex-post ale impactului la nivel european; întrucât, în plus, acesta a elaborat șapte rapoarte privind costul non-Europei și cinci evaluări ale valorii adăugate europene;

| H. | întrucât competențele delegate în actele legislative ale Uniunii sunt conferite în cazurile în care este nevoie de flexibilitate și eficiență, iar acestea nu pot fi asigurate prin procedura legislativă ordinară; întrucât adoptarea normelor esențiale pentru subiectul avut în vedere este rezervată legislatorilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât competențele delegate în actele legislative ale Uniunii sunt conferite în cazurile în care este nevoie de flexibilitate și eficiență, iar acestea nu pot fi asigurate prin procedura legislativă ordinară; întrucât adoptarea normelor esențiale pentru subiectul avut în vedere este rezervată legislatorilor;

| I. | întrucât subsidiaritatea și proporționalitatea sunt considerații esențiale în contextul evaluărilor de impact și al evaluărilor retrospective, care analizează dacă acțiunile la nivelul UE sunt necesare, dacă obiectivele lor pot fi realizate într-un mod mai adecvat prin alte mijloace și dacă produc efectiv rezultatele scontate în ceea ce privește eficiența, eficacitatea, coerența, relevanța și valoarea adăugată a UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât subsidiaritatea și proporționalitatea sunt considerații esențiale în contextul evaluărilor de impact și al evaluărilor retrospective, care analizează dacă acțiunile la nivelul UE sunt necesare, dacă obiectivele lor pot fi realizate într-un mod mai adecvat prin alte mijloace și dacă produc efectiv rezultatele scontate în ceea ce privește eficiența, eficacitatea, coerența, relevanța și valoarea adăugată a UE;

| J. | întrucât în 2014 trei camere naționale (Folketing din Danemarca, Tweede Kamer din Țările de Jos și House of Lords din Regatul Unit) au prezentat rapoarte cu propuneri detaliate privind modalitățile de consolidare a rolului parlamentelor naționale în procesul de luare a deciziilor, |
| --- | --- |

J.

întrucât în 2014 trei camere naționale (Folketing din Danemarca, Tweede Kamer din Țările de Jos și House of Lords din Regatul Unit) au prezentat rapoarte cu propuneri detaliate privind modalitățile de consolidare a rolului parlamentelor naționale în procesul de luare a deciziilor,

| 1. | reamintește importanța rapoartelor anuale privind subsidiaritatea și proporționalitatea elaborate de Comisie; observă că rapoartele anuale ale Comisiei din 2015 și 2016 sunt mai detaliate și exhaustive decât cele referitoare la anii precedenți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este important ca Uniunea Europeană să acționeze doar în domeniile în care poate adăuga valoare, pentru a reduce „deficitul democratic”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că principiile subsidiarității și proporționalității reprezintă principii fundamentale de care instituțiile UE ar trebui să țină seama atunci când exercită competențele UE, pentru a se asigura că acțiunile Uniunii aduc o plus-valoare; reamintește că aceste principii au scopul de a îmbunătăți funcționarea Uniunii, verificând dacă acțiunile la nivelul Uniunii sunt necesare, dacă obiectivele lor nu pot fi realizate în mod suficient de statele membre, dacă natura și conținutul lor nu depășesc ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivele tratatelor și dacă acțiunile sunt luate întotdeauna la cel mai potrivit nivel de guvernare; atrage atenția asupra faptului că aceste principii pot fi utilizate greșit pentru a servi obiective anti-UE și subliniază că instituțiile UE ar trebui să fie vigilente pentru a evita și a contracara acest risc; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că principiul subsidiarității constituie un principiu fundamental al federațiilor, dar este și concept juridic cu caracter general și, prin urmare, trebuie interpretat politic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | înțelege că principiul subsidiarității nu poate fi utilizat pentru a interpreta în mod restrictiv competențele conferite Uniunii în temeiul tratatelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că orice proces de reflecție asupra subsidiarității și a controlului acesteia ar trebui să aibă loc în contextul unei cereri crescute din partea cetățenilor, care solicită Uniunii să facă față marilor încercări globale, precum fluxurile financiare intercontinentale, securitatea, migrația și schimbările climatice, printre altele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută referirea la principiul subsidiarității în Declarația de la Roma din 25 martie 2017; consideră că principiul subsidiarității ar trebui să dețină un loc proeminent în procesul de reflecție privind viitorul UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de inițiativa anunțată de Președintele Comisiei, Jean-Claude Juncker, în discursul său din 2017 privind Starea Uniunii, de a crea un grup operativ pentru principiile subsidiarității și proporționalității și principiul „Mai puțin, dar mai eficient”, condus de vicepreședintele Comisiei, dl Frans Timmermans; reamintește că Parlamentul a considerat că participarea la grupul operativ creat de Comisie ar discredita rolul instituțional al Parlamentului și poziția acestuia ca singura instituție aleasă a Uniunii Europene, reprezentând cetățenii la nivelul Uniunii și exercitând funcții de control politic asupra Comisiei, și că, în consecință, a decis să refuze invitația de a participa la acest grup operativ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de metodologia utilizată de către Comisie pentru rapoartele anuale pe 2015 și 2016, în care statisticile sunt utilizate la clasificarea avizelor motivate prezentate de parlamentele naționale cu privire la un pachet de propuneri ca un aviz motivat unic, și nu ca un aviz motivat referitor la fiecare propunere în parte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apreciază faptul că numărul de avize motivate (65) transmise de parlamentele naționale în 2016 este pe locul al treilea în decursul unui an calendaristic de la introducerea mecanismului de control al subsidiarității prin Tratatul de la Lisabona; ia act de creșterea semnificativă (+713%), în ceea ce privește cele opt avize motivate primite în 2015; recunoaște, în plus, o creștere semnificativă, de la 350 la 620, a numărului de avize primite de Comisie în contextul dialogului politic; subliniază faptul că aceste evoluții au apărut pe fundalul unei scăderi a activității legislative, ceea ce demonstrează, de asemenea, că participarea parlamentelor naționale a evoluat în comparație cu anii anteriori; salută interesul considerabil în procesul decizional al UE exprimat de parlamentele naționale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută faptul că mai multe camere naționale au emis avize motivate (26 din 41 în 2016, comparativ cu opt în 2015); constată diferența semnificativă între camerele active în cadrul dialogului politic, și cele care intervin prin avize motivate; subliniază că parlamentele naționale continuă să aibă un mai mare interes în influențarea conținutului legislației UE decât în identificarea acelor cazuri în care subsidiaritatea ar putea fi o problemă; constată că competența parlamentelor naționale de a monitoriza respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității presupune, de asemenea, dreptul de a cere legiuitorului european să acționeze la nivel european, dacă este necesar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște activitatea desfășurată de Comitetul de evaluare a impactului (IAB) și de succesorul acestuia, care din iulie 2015 este Comitetul de control normativ (RSB); ia act de faptul că, în opinia IAB și a RSB, aproximativ 23% dintre evaluările de impact (EI) examinate de acestea în 2015 aveau nevoie de îmbunătățiri în ceea ce privește principiul subsidiarității sau cel al proporționalității, sau în privința ambelor; observă că, în 2016, procentajul de EI considerate nesatisfăcătoare de către RSB a fost de 15%; salută faptul că aceste procentaje au scăzut în comparație cu anii anteriori; subliniază că Comisia a analizat toate evaluările de impact în cauză, ținând seama de analizele realizate de RSB; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că punerea în aplicare a agendei privind o mai bună legiferare a determinat Comisia să elaboreze instrumente și proceduri interne mai puternice, care urmăresc să evite încălcarea principiului subsidiarității; subliniază că evaluările de impact sunt un instrument esențial pentru a asigura respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității și pentru a promova asumarea responsabilităților; evidențiază, în special, RSB și salută faptul că subsidiaritatea și proporționalitatea fac acum parte din controlul calității pe care îl efectuează Comitetul; subliniază, cu toate acestea, că independența RSB ar putea fi îmbunătățită în continuare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută adoptarea de către Comisie, în mai 2015, a unui nou pachet privind o mai bună legiferare, pentru a se asigura că legislația UE servește interesul public într-un mod mai eficient și că garantează că principiile subsidiarității și proporționalității sunt aplicate într-un mod mai global, contribuind astfel la o mai mare transparență a procesului decizional al UE; consideră că noul cadru pentru o mai bună legiferare ar trebui să fie un instrument cu ajutorul căruia Uniunea Europeană să acționeze în deplină conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; subliniază, cu toate acestea, că, deși ar trebui să prevadă criterii detaliate de conformitate cu aceste principii astfel încât Uniunea Europeană să acționeze doar în domenii în care adaugă valoare, aceasta nu ar trebui să conducă la întârzieri inutile în adoptarea legislației pertinente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută publicarea, la 24 octombrie 2017, a comunicării Comisiei intitulate „Finalizarea Agendei pentru o mai bună legiferare: Soluții mai bune pentru rezultate mai bune”, în care Comisia detaliază eforturile sale de a crește transparența, legitimitatea și responsabilitatea activității sale pentru o mai bună legiferare, în special în ceea ce privește procesul de consultare și posibilitățile oferite actorilor implicați de a-și prezenta opiniile cu privire la propunerile sale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută introducerea de către Comisie, în 2015, a unor noi mecanisme de consultare și de feedback pentru noile inițiative politice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este important ca inițiativele legislative și impactul acestora asupra tuturor sectoarelor importante (economic, de mediu, social) să fie explicate adecvat, pentru a respecta principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină angajamentul Comisiei de „a evalua mai întâi”, înainte de a lua în considerare eventuale modificări legislative; consideră, în acest sens, că Uniunea Europeană și autoritățile statelor membre ar trebui să colaboreze în mod strâns pentru a asigura o mai bună monitorizare, măsurare și evaluare a impactului efectiv al reglementărilor UE asupra cetățenilor, economiei, structurii sociale și mediului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută semnarea, în 2016, de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, a unui nou acord interinstituțional privind o mai bună legiferare; reamintește că Comisia s-a angajat să prezinte, în expunerile de motive, modul în care propunerile sale se justifică din perspectiva principiilor subsidiarității și proporționalității; salută faptul că, prin intermediul Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, Comisia s-a angajat să pună la dispoziția parlamentelor naționale evaluările impactului propunerilor sale legislative și fără caracter legislativ; reamintește că acest acord a evidențiat, de asemenea, necesitatea unei mai mari transparențe în cadrul procedurii legislative și că informațiile furnizate parlamentelor naționale trebuie să le permită acestora să își exercite pe deplin prerogativele în temeiul tratatelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită parlamentele naționale să indice în mod clar de la început că opinia acestora este un aviz motivat în conformitate cu Protocolul (nr. 2) la tratate și propunerea/propunerile legislativă (e) la care se referă, să indice în mod clar motivele pentru care ele consideră că propunerea încalcă principiul subsidiarității, să includă un rezumat succint al argumentelor, și să respecte termenul de opt săptămâni de la data transmiterii proiectului de act legislativ în cauză; constată că acest lucru va facilita un tratament adecvat și în timp util a avizelor motivate de către toate instituțiile implicate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opinează că, de la adoptarea Tratatului de la Lisabona, implicarea parlamentelor naționale în procedurile legislative ale UE a crescut semnificativ, prin intermediul contactelor regulate pe care acestea le au cu alte parlamente naționale; încurajează parlamentele naționale să continue și să consolideze contactele interparlamentare și pe bază bilaterală, ca mijloc de întărire a cooperării dintre statele membre, și să facă acest lucru cu o viziune europeană democratică, atunci când Uniunea poate aduce o valoare, și într-un spirit de solidaritate, pe baza statului de drept și a drepturilor fundamentale; subliniază că aceste contacte pot facilita un schimb de bune practici în ceea ce privește aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută faptul că Parlamentul joacă din ce în ce mai mult și mai regulat rolul de interlocutor cu parlamentele naționale, cât și de intermediar între acestea, în ceea ce privește mecanismele de subsidiaritate și proporționalitate; consideră că intensificarea dialogului la nivel politic cu parlamentele naționale ar putea constitui un mijloc de raționalizare a controalelor privind subsidiaritatea și proporționalitatea, printr-o mai bună abordare a fondului propunerilor legislative; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atrage atenția asupra faptului că, în 2014, 14 camere din 11 parlamente naționale au prezentat avize motivate cu privire la propunerea de directivă de modificare a Directivei 96/71/CE din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (COM(2016)0128), atingând, astfel, pragul de o treime din voturi necesar conform articolului 7 alineatul (2) din Protocolul (nr. 2) la tratate pentru a declanșa așa-numita procedură a „cartonașului galben”; reamintește că argumentele prezentate de parlamentele naționale au fost dezbătute pe larg în Parlament, cu participarea Comisiei; ia act de faptul că Comisia s-a implicat, împreună cu parlamentele naționale, în cadrul COSAC; ia act de faptul că Comisia a publicat o comunicare în care a prezentat pe larg motivele pentru menținerea propunerii (5); consideră că, în pofida preocupărilor exprimate de unele parlamente naționale, Comisia, prin argumentele prezentate în comunicare, a respectat pe deplin obligația de a își motiva decizia. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de faptul că, în ceea ce privește propunerea susmenționată a Comisiei, șapte camere naționale au transmis avize în cadrul dialogului politic, considerând, în general, că propunerea este compatibilă cu principiul subsidiarității; observă că Grupul de experți pentru subsidiaritate al Comitetului Regiunilor a considerat că obiectivul propunerii ar putea fi mai bine realizat la nivelul UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește faptul că procedura „cartonașului galben”a fost inițiată de două ori în trecut (o dată în 2012 și o dată în 2013), ceea ce, împreună cu această nouă procedură a „cartonașului galben”, demonstrează că sistemul funcționează și că parlamentele naționale pot cu ușurință, și în timp util, participa la dezbaterea privind subsidiaritatea atunci când doresc să facă acest lucru; consideră că, în orice caz, o mai bună conștientizare a rolului parlamentelor naționale și o mai bună cooperare între acestea ar putea îmbunătăți monitorizarea subsidiarității ex ante; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Protocolul (nr. 2) la tratate, instituțiile europene ar trebui să țină seama de avizele motivate emise de parlamentele naționale sau de o cameră a unui parlament național; constată că unele parlamente naționale și-au exprimat în trecut dezamăgirea față de răspunsurile date de Comisie în cazurile în care au fost emise „cartonașe galbene”; observă, cu toate acestea, că Comisia a instituit proceduri pentru a asigura că parlamentele naționale primesc răspunsuri politice de fond, în timp util, la problemele ridicate; invită Comisia să transmită sistematic Parlamentului European răspunsurile sale la avizele motivate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de modificările propuse de către unele parlamente naționale în cadrul mecanismului de control al subsidiarității; salută concluzia la care a ajuns COSAC în sensul că orice îmbunătățire a mecanismului de control al subsidiarității nu ar trebui să presupună modificarea tratatului; ia act de faptul că o prelungire a termenului de opt săptămâni în care parlamentele naționale pot emite un aviz motivat ar necesita o modificare a tratatelor sau a protocoalelor la acestea; reamintește contextul scrisorii din 1 decembrie 2009 privind modalitățile practice de aplicare a mecanismului de control al subsidiarității, adresată de Președintele și Vicepreședintele Comisiei președinților parlamentelor naționale, în care Comisia a declarat că, pentru a ține seama de vacanțele de vară ale parlamentelor naționale, luna august nu va fi luată în considerare la stabilirea termenului limită menționat în Protocolul nr. 2; reamintește sugestia făcută de unele parlamente naționale, potrivit căreia Comisia ar trebui să ia în considerare și posibilitatea de a exclude vacanța din decembrie a parlamentelor naționale din calculul termenului de opt săptămâni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că adoptarea actelor legislative necesită acordul unei largi majorități în Consiliu, format din miniștrii naționali ai tuturor statelor membre, care ar trebui să fie responsabili în fața parlamentelor lor naționale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | observă că există deja o serie de instrumente care permit parlamentelor naționale și cetățenilor să participe în fiecare etapă a procesului legislativ și asigură monitorizarea respectării principiilor subsidiarității și proporționalității; încurajează, prin urmare, utilizarea deplină a acestor instrumente existente, evitând - atunci când este posibil - crearea a și mai multor structuri administrative complexe și fără proceduri de lungă durată, într-o perioadă în care UE se străduiește să se facă înțeleasă de către cetățenii săi, întotdeauna cu scopul de a respecta și de a proteja drepturile și interesele acestora; solicită statelor membre să organizeze campanii de informare și seminarii relevante, pentru a informa cetățenii cu exactitate asupra posibilităților lor de a participa în fiecare etapă a procesului legislativ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază faptul că legislația ar trebui să fie ușor de înțeles și clară, astfel încât să le permită părților interesate să își înțeleagă drepturile și obligațiile, să includă cerințe adecvate privind raportarea, monitorizarea și evaluarea, să evite costurile disproporționate și să fie ușor de aplicat în practică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța promovării accesului la evaluările de impact și la foile de parcurs pregătite de Comisie, de a participa la consultările cu publicul și/sau cu părțile interesate, organizate de Comisie și/sau de Parlamentul European, și de a face sugestii, prin intermediul platformei REFIT „Reducerea poverii administrative: sugestii”; constată, în acest context, funcționarea bună a site-ului Comisiei „Reducerea poverii administrative - Exprimați-vă părerea!”și a Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), eficient și eficace, care a început să funcționeze în 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește necesitatea de a întări formele existente de cooperare și de a stabili opțiuni de îmbunătățire a platformei IPEX pentru a încuraja sensibilizarea parlamentelor naționale cu privire la rolul pe care îl au în efectuarea controalelor legate de subsidiaritate și proporționalitate, de a le ajuta să facă față în mod mai eficient informațiilor primite în cadrul sistemului de alertă timpurie și de a le îmbunătăți cooperarea și coordonarea; încurajează parlamentele naționale să emită avize privind propunerile Comisiei, care să fie permanent disponibile în integralitate pentru consultare în baza de date internă CONNECT; reamintește că toate informațiile sunt disponibile pe platforma REGPEX; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează parlamentele naționale și regionale să continue dezvoltarea relațiilor cu Comitetul Regiunilor, care dispune de un grup de 12 de experți care examinează propunerile legislative din perspectiva principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută interesul de a juca un rol pozitiv și proactiv în afacerile europene, prin utilizarea unei proceduri a „cartonașului verde”, manifestat de anumite parlamente naționale; observă că parlamentele naționale au puncte de vedere diferite cu privire la modalitățile de funcționare a unei astfel de proceduri; consideră că un mecanism neoficial bazat pe cooperarea interparlamentară poate contribui la intensificarea dialogului politic cu parlamentele naționale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată, în legătură cu cele de mai sus, că, în 2015, 20 de camere parlamentare au cosemnat sau sprijinit prima inițiativă de tipul „cartonaș verde”cu privire la risipa de alimente și că, în iulie 2016, nouă camere parlamentare au cosemnat cea de a doua inițiativă „cartonaș verde”, prin care Comisia era invitată să prezinte o propunere legislativă privind aplicarea principiilor de responsabilitate socială a întreprinderilor la nivel european; constată că unele sugestii din prima inițiativă de tipul „cartonaș verde”au fost incluse ulterior în pachetul revizuit privind economia circulară adoptat de Comisia Europeană în decembrie 2015; constată, prin urmare, că parlamentele naționale joacă deja un rol constructiv în cadrul instituțional și că nu este necesar, în acest stadiu, să se creeze noi structuri instituționale și administrative, lucru care ar complica inutil întregul proces; |
| --- | --- |

35.

| 36. | observă că, în 2016, unele parlamente regionale au transmis direct Comisiei avizele lor cu privire la anumite propuneri ale acesteia; observă că Comisia a luat în considerare aceste avize, după caz; reamintește că, în conformitate cu articolul 6 din Protocolul (nr. 2), este la latitudinea fiecărui parlament național sau a fiecărei camere a unui parlament național de a consulta, după caz, parlamentele regionale cu competențe legislative; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de jurisprudența din 2015 și 2016 a Curții de Justiție a Uniunii Europene privind subsidiaritatea și proporționalitatea; subliniază faptul că Curtea de Justiție a subliniat că respectarea de către legislatorul UE a obligației de motivare în ceea ce privește subsidiaritatea ar trebui să fie evaluată nu numai în raport cu textul actului contestat, ci și în raport cu contextul și cu circumstanțele fiecărui caz în parte, și că informațiile oferite trebuie să fie suficiente și ușor de înțeles de către parlamentele naționale, cetățeni și instanțe; subliniază, de asemenea, că, în ceea ce privește proporționalitatea, Curtea a confirmat că legislatorului UE trebuie să i se acorde o putere largă de apreciere în domenii care implică alegeri de natură politică, economică și socială și în care este chemat să efectueze evaluări complexe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0210.

(3)  JO C 58, 15.2.2018, p. 33.

(4)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/simplification/consultation/contributions_en.htm

(5)  Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 către privind propunerea de Directivă de modificare a Directivei privind detașarea lucrătorilor, în ceea ce privește principiul subsidiarității, în conformitate cu Protocolul nr. 2 (COM(2016)0505).

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/100

---

P8_TA(2018)0174

Belarus

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (2018/2661(RSP))

(2019/C 390/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile și recomandările sale anterioare referitoare la Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile și recomandările sale anterioare referitoare la Belarus,

| — | având în vedere alegerile parlamentare din 11 septembrie 2016, alegerile prezidențiale din 11 octombrie 2015 și alegerile locale din 18 februarie 2018 care au avut loc în Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere alegerile parlamentare din 11 septembrie 2016, alegerile prezidențiale din 11 octombrie 2015 și alegerile locale din 18 februarie 2018 care au avut loc în Belarus,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe (VP/ÎR) din 20 februarie 2018 privind alegerile locale din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe (VP/ÎR) din 20 februarie 2018 privind alegerile locale din Belarus,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR de la 25 martie 2018 privind evoluțiile în perioada premergătoare și pe parcursul Zilei Libertății din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR de la 25 martie 2018 privind evoluțiile în perioada premergătoare și pe parcursul Zilei Libertății din Belarus,

| — | având în vedere concluziile Consiliului cu privire la Belarus, în special cele din 15 februarie 2016, prin care s-au ridicat sancțiunile împotriva a 170 de persoane și a trei companii din Belarus și care stabilesc cadrul pentru dialogul în materie de politici și condițiile pentru ca relațiile UE-Belarus să cunoască o evoluție mai pozitivă, în special în ceea ce privește reformele democratice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului cu privire la Belarus, în special cele din 15 februarie 2016, prin care s-au ridicat sancțiunile împotriva a 170 de persoane și a trei companii din Belarus și care stabilesc cadrul pentru dialogul în materie de politici și condițiile pentru ca relațiile UE-Belarus să cunoască o evoluție mai pozitivă, în special în ceea ce privește reformele democratice,

| — | având în vedere concluziile reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului Estic din 24 noiembrie 2017 și aprobarea a 20 de realizări pentru 2020, care vizează obținerea de rezultate pentru cetățeni, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului Estic din 24 noiembrie 2017 și aprobarea a 20 de realizări pentru 2020, care vizează obținerea de rezultate pentru cetățeni,

| — | având în vedere vizita comisarului Hahn în Belarus din ianuarie 2018 și negocierile în curs privind prioritățile parteneriatului UE-Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita comisarului Hahn în Belarus din ianuarie 2018 și negocierile în curs privind prioritățile parteneriatului UE-Belarus,

| — | având în vedere decizia Consiliului Afaceri Externe de a prelungi cu un an, până în februarie 2019, măsurile restrictive rămase împotriva Belarusului, inclusiv un embargo asupra armelor, interzicerea exportului de mărfuri pentru reprimarea internă, înghețarea averilor și interdicții de călătorie împotriva a patru persoane incluse pe listă în legătură cu dispariția nesoluționată a doi politicieni din opoziție, un om de afaceri și un jurnalist, în 1999 și în 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului Afaceri Externe de a prelungi cu un an, până în februarie 2019, măsurile restrictive rămase împotriva Belarusului, inclusiv un embargo asupra armelor, interzicerea exportului de mărfuri pentru reprimarea internă, înghețarea averilor și interdicții de călătorie împotriva a patru persoane incluse pe listă în legătură cu dispariția nesoluționată a doi politicieni din opoziție, un om de afaceri și un jurnalist, în 1999 și în 2000,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară,

| — | având în vedere declarația Raportorului special al ONU din 28 martie 2018 privind situația drepturilor omului în Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Raportorului special al ONU din 28 martie 2018 privind situația drepturilor omului în Belarus,

| — | având în vedere articolele 135 alineatul (5) și 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 135 alineatul (5) și 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în urma alegerilor prezidențiale din 2015 și a alegerilor parlamentare din 2016, Belarus a organizat alegeri locale la 18 februarie 2018; întrucât recomandările mai vechi, formulate de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) și de Comisia de la Veneția în domeniul legislației și proceselor electorale, rămân neabordate în Belarus; întrucât, potrivit observatorilor diplomatici externi și din Belarus, alegerile locale care au avut loc în februarie 2018 nu au făcut decât să reconfirme aceste deficiențe; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în urma alegerilor prezidențiale din 2015 și a alegerilor parlamentare din 2016, Belarus a organizat alegeri locale la 18 februarie 2018; întrucât recomandările mai vechi, formulate de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) și de Comisia de la Veneția în domeniul legislației și proceselor electorale, rămân neabordate în Belarus; întrucât, potrivit observatorilor diplomatici externi și din Belarus, alegerile locale care au avut loc în februarie 2018 nu au făcut decât să reconfirme aceste deficiențe;

| B. | întrucât în februarie 2016 UE a ridicat cele mai multe dintre măsurile sale restrictive împotriva unor funcționari și entități juridice din Belarus, ca gest de bunăvoință pentru a încuraja țara să își îmbunătățească măsurile din domeniul drepturilor omului, democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

B.

întrucât în februarie 2016 UE a ridicat cele mai multe dintre măsurile sale restrictive împotriva unor funcționari și entități juridice din Belarus, ca gest de bunăvoință pentru a încuraja țara să își îmbunătățească măsurile din domeniul drepturilor omului, democrației și statului de drept;

| C. | întrucât UE a afirmat în mod repetat că respectarea libertăților fundamentale, a statului de drept și a drepturilor omului reprezintă o condiție necesară evidentă pentru îmbunătățirea și aprofundarea relațiilor dintre Uniunea Europeană și Belarus; întrucât, cu toate acestea, situația din țară continuă să rămână îngrijorătoare, întrucât se pot observa doar tentative de îmbunătățiri foarte limitate în acest sens; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE a afirmat în mod repetat că respectarea libertăților fundamentale, a statului de drept și a drepturilor omului reprezintă o condiție necesară evidentă pentru îmbunătățirea și aprofundarea relațiilor dintre Uniunea Europeană și Belarus; întrucât, cu toate acestea, situația din țară continuă să rămână îngrijorătoare, întrucât se pot observa doar tentative de îmbunătățiri foarte limitate în acest sens;

| D. | întrucât mult așteptatele reforme constituționale și legislative care ar permite dezvoltarea unei adevărate democrații au rămas în urmă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mult așteptatele reforme constituționale și legislative care ar permite dezvoltarea unei adevărate democrații au rămas în urmă;

| E. | întrucât nu s-a realizat nicio reformă electorală și, după cum s-a demonstrat în timpul alegerilor locale din februarie 2018, persistă un număr semnificativ de deficiențe grave și nereguli procedurale, inclusiv un cadru legislativ restrictiv în ceea ce privește drepturile politice, la nivelul tuturor etapelor campaniilor electorale și probleme legate de observarea, votarea și numărarea voturilor; întrucât în Belarus nu s-au desfășurat alegeri libere și corecte din anul 1994; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu s-a realizat nicio reformă electorală și, după cum s-a demonstrat în timpul alegerilor locale din februarie 2018, persistă un număr semnificativ de deficiențe grave și nereguli procedurale, inclusiv un cadru legislativ restrictiv în ceea ce privește drepturile politice, la nivelul tuturor etapelor campaniilor electorale și probleme legate de observarea, votarea și numărarea voturilor; întrucât în Belarus nu s-au desfășurat alegeri libere și corecte din anul 1994;

| F. | întrucât observatorii internaționali nu au fost invitați să observe alegerile locale, în timp ce observatorii din Belarus, la rândul lor, au colectat dovezi concrete privind eforturile masive depuse la nivel național pentru a crește participarea totală la vot și votul de tip „carusel”, acesta din urmă fiind utilizat pentru prima dată în ultimii ani; |
| --- | --- |

F.

întrucât observatorii internaționali nu au fost invitați să observe alegerile locale, în timp ce observatorii din Belarus, la rândul lor, au colectat dovezi concrete privind eforturile masive depuse la nivel național pentru a crește participarea totală la vot și votul de tip „carusel”, acesta din urmă fiind utilizat pentru prima dată în ultimii ani;

| G. | întrucât continuă acțiunile de intimidare, inclusiv mai multe arestări de activiști independenți și din opoziție, politicieni și jurnaliști; întrucât, încă o dată, membri marcanți ai opoziției și apărători ai democrației și ai drepturilor omului au fost împiedicați să participe sau au fost arestați înaintea și în timpul unei demonstrații neautorizate organizate la 25 martie 2018 în Minsk pentru a marca aniversarea a 100 de ani de la proclamarea independenței de către Belarus, deși majoritatea acestora au fost ulterior eliberați fără a fi condamnați; |
| --- | --- |

G.

întrucât continuă acțiunile de intimidare, inclusiv mai multe arestări de activiști independenți și din opoziție, politicieni și jurnaliști; întrucât, încă o dată, membri marcanți ai opoziției și apărători ai democrației și ai drepturilor omului au fost împiedicați să participe sau au fost arestați înaintea și în timpul unei demonstrații neautorizate organizate la 25 martie 2018 în Minsk pentru a marca aniversarea a 100 de ani de la proclamarea independenței de către Belarus, deși majoritatea acestora au fost ulterior eliberați fără a fi condamnați;

| H. | întrucât doi deținuți politici, Mikhail Zhamchuzhny și Dzmitry Paliyenka, se află în continuare în închisoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât doi deținuți politici, Mikhail Zhamchuzhny și Dzmitry Paliyenka, se află în continuare în închisoare;

| I. | întrucât Parlamentul European sprijină societatea civilă din Belarus de mulți ani, prin acordarea Premiului Saharov Asociației jurnaliștilor din Belarus în 2004 și lui Alaksandr Milinkievich în 2006, printre alte inițiative; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul European sprijină societatea civilă din Belarus de mulți ani, prin acordarea Premiului Saharov Asociației jurnaliștilor din Belarus în 2004 și lui Alaksandr Milinkievich în 2006, printre alte inițiative;

| J. | întrucât evenimentele desfășurate cu ocazia Zilei Libertății din 2018 demonstrează încă o dată că guvernul din Belarus nu intenționează să renunțe la vechea politică de reprimare în masă a cetățenilor care încearcă să își exercite drepturile prevăzute în Constituție și în tratatele internaționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât evenimentele desfășurate cu ocazia Zilei Libertății din 2018 demonstrează încă o dată că guvernul din Belarus nu intenționează să renunțe la vechea politică de reprimare în masă a cetățenilor care încearcă să își exercite drepturile prevăzute în Constituție și în tratatele internaționale;

| K. | întrucât la 24 ianuarie 2018, Ministerul Informațiilor din Belarus a blocat în mod arbitrar accesul la principalul site independent de știri „Chater97.org”pe teritoriul Belarusului; întrucât au fost inițiate proceduri penale împotriva autorilor de bloguri independenți; întrucât proiectul de modificare a Legii privind mass-media ar reprezenta, dacă este adoptat, o nouă amenințare semnificativă la adresa libertății de exprimare în această țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât la 24 ianuarie 2018, Ministerul Informațiilor din Belarus a blocat în mod arbitrar accesul la principalul site independent de știri „Chater97.org”pe teritoriul Belarusului; întrucât au fost inițiate proceduri penale împotriva autorilor de bloguri independenți; întrucât proiectul de modificare a Legii privind mass-media ar reprezenta, dacă este adoptat, o nouă amenințare semnificativă la adresa libertății de exprimare în această țară;

| L. | întrucât, la 25 octombrie 2016, Belarus a adoptat primul său plan de acțiune național privind drepturile omului, care a fost aprobat printr-o rezoluție a Consiliului de Miniștri din Belarus, și care definește principalele linii de acțiune pentru implementarea angajamentelor țării în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 25 octombrie 2016, Belarus a adoptat primul său plan de acțiune național privind drepturile omului, care a fost aprobat printr-o rezoluție a Consiliului de Miniștri din Belarus, și care definește principalele linii de acțiune pentru implementarea angajamentelor țării în materie de drepturi ale omului;

| M. | întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală; întrucât Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus a menționat faptul că pedepsele cu moartea în Belarus pot fi considerate extrem de controversate din cauza lipsei unui sistem judiciar independent și a unor procese echitabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală; întrucât Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus a menționat faptul că pedepsele cu moartea în Belarus pot fi considerate extrem de controversate din cauza lipsei unui sistem judiciar independent și a unor procese echitabile;

| N. | întrucât UE și Belarus negociază în prezent priorități adaptate ale parteneriatului, ale cărui principalele domenii de interes sunt dezvoltarea și modernizarea economică, consolidarea instituțiilor și buna guvernanță, conectivitatea și contactele interpersonale; întrucât guvernul din Belarus a afirmat în mod repetat că încearcă să normalizeze relațiile cu UE, să ridice sancțiunile rămase și să liberalizeze vizele; întrucât, cu toate acestea, progresele în acest domeniu depind în mod necesar de voința politică și de angajamentul de care dă dovadă Belarus față de valorile democratice, statul de drept și libertățile fundamentale, |
| --- | --- |

N.

întrucât UE și Belarus negociază în prezent priorități adaptate ale parteneriatului, ale cărui principalele domenii de interes sunt dezvoltarea și modernizarea economică, consolidarea instituțiilor și buna guvernanță, conectivitatea și contactele interpersonale; întrucât guvernul din Belarus a afirmat în mod repetat că încearcă să normalizeze relațiile cu UE, să ridice sancțiunile rămase și să liberalizeze vizele; întrucât, cu toate acestea, progresele în acest domeniu depind în mod necesar de voința politică și de angajamentul de care dă dovadă Belarus față de valorile democratice, statul de drept și libertățile fundamentale,

| 1. | sprijină implicarea critică a UE alături de Belarus atât timp cât aceasta este condiționată de luarea unor măsuri concrete în direcția democratizării și a respectării depline a drepturilor omului și a libertăților fundamentale de către Belarus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act cu dezamăgire de lipsa aplicării, în pofida apelurilor anterioare, a recomandărilor ODIHR al OSCE și ale Comisiei de la Veneția în urma alegerilor prezidențiale din 2015 și a alegerilor parlamentare din 2016, care trebuiau să fie puse în aplicare înainte de alegerile locale din 2018; solicită autorităților din Belarus să reînceapă de îndată să lucreze la elaborarea unor reforme electorale cuprinzătoare, în cadrul procesului mai amplu de democratizare și în cooperare cu partenerii internaționali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă hărțuirea ziariștilor și a mass-mediei independente din Belarus în urma alegerilor locale, inclusiv îndepărtarea ilegală din secția de votare și tratamentul brutal al unui jurnalist al Belsat TV, Andrus Kozel, și blocarea portalului de știri Charter 97, printre alte acțiuni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile din Belarus să ridice imediat și necondiționat blocajul impus site-ului de știri independent Charter97.org, să renunțe la modificările aduse Legii privind mass-media care, dacă ar fi adoptată, ar amenința libertatea de exprimare, și să înceteze persecutarea autorilor de bloguri independenți pentru exercitarea libertății de exprimare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă faptul că numărul de reprezentanți ai opoziției democratice la nivelul secțiilor locale de votare a fost disproporționat de scăzut comparativ cu cererile depuse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă dezamăgirea față de refuzul repetat de a înregistra partidele de opoziție democratice; solicită eliminarea restricțiilor și facilitarea procedurilor de înregistrare a partidelor politice în Belarus; subliniază că toate partidele politice trebuie să aibă dreptul la activități politice fără restricții, în special în timpul campaniilor electorale; solicită abrogarea articolul 193/1 din Codul penal al Belarus, care incriminează participarea la activitățile organizațiilor neînregistrate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă regretul cu privire la reacția disproporționată a autorităților din Belarus la eforturile activiștilor opoziției de a organiza o manifestație neautorizată privind sărbătorirea Zilei Libertății la 25 martie 2018, care a condus la arestarea a zeci de persoane, inclusiv a liderilor opoziției și a foștilor candidați la președinție Mikalai Statkevich și Uladzimir Niakliaev; reamintește că libertatea de întrunire și de asociere este un drept fundamental al omului; subliniază că orice regrese serioase în ceea ce privește democrația și respectarea libertăților fundamentale, inclusiv alte arestări de prizonieri politici, ar trebui să determine o reacție clară din partea UE în fiecare caz în parte în cadrul relațiilor sale cu Belarus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită în mod insistent eliberarea lui Mikhail Zhamchuzhny și a lui Dzmitry Paliyenka, doi activiști ai societății civile aflați în prezent în detenție din motive politice, reabilitarea tuturor foștilor deținuți politici și restabilirea drepturilor civile și politice ale acestora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își repetă apelul către autoritățile belaruse de a asigura, în toate circumstanțele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Declarația Universală a Drepturilor Omului și cu instrumentele internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului ratificate de Belarus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că respectarea libertăților fundamentale reprezintă un element esențial al unei democrații sănătoase; îndeamnă autoritățile din Belarus să se angajeze într-un dialog deschis și constructiv cu opoziția democratică și cu organizațiile societății civile, pentru a garanta libertățile și drepturile cetățenilor, în special dreptul de asociere, întrunire pașnică și exprimare, precum și să asigure un cadru pentru o mass-media liberă și independentă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reafirmă în mod ferm apelul adresat Belarus de a se alătura unui moratoriu la nivel mondial privind pedeapsa cu moartea, ca un prim pas către abolirea universală a acesteia; reamintește că pedeapsa cu moartea reprezintă un tratament inuman și degradant, nu are efecte preventive demonstrate și face ca erorile judiciare să fie ireversibile; ia act cu regret de faptul că în 2018, instanțele din Belarus au pronunțat noi condamnări la moarte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită SEAE și Comisia să își continue sprijinul acordat organizațiilor societății civile din Belarus și din străinătate; subliniază, în acest context, că este necesar să fie sprijinite toate sursele independente de informare a societății din Belarus, inclusiv difuzarea de emisiuni în limba belarusă și din străinătate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de dialogurile sectoriale UE-Belarus la nivel tehnic și de extinderea cooperării în domenii cum ar fi reforma economică, eficiența utilizării resurselor, economia ecologică și protecția mediului; invită SEAE și Comisia să acorde prioritate siguranței centralei nucleare belaruse de la Ostroveț, și să se asigure că progresul în relațiile UE-Belarus este condiționat de o mai mare deschidere și cooperare din partea Belarus și pe respectarea deplină a dreptului internațional și a standardelor de siguranță a mediului în domeniul nuclear de către Belarus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă faptul că actualul dialog pe tema drepturilor omului nu dă încă rezultate concrete și îndeamnă Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului să caute modalități și mijloace pentru a promova protecția deplină și efectivă a drepturilor omului în Belarus; solicită eliberarea tuturor deținuților politici; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de negocierile în curs cu privire la prioritățile parteneriatului dintre UE și Belarus și așteaptă cu interes încheierea rapidă a acestora, ceea ce va extinde sfera cooperării bilaterale în beneficiul cetățenilor ambelor părți și îi va permite Republicii Belarus să aibă acces la o gamă mai largă de asistență financiară și cooperare, condiționate de adoptarea de măsuri clare și concrete în direcția democratizării și deschiderii, inclusiv, ca o prioritate, o reformă electorală cuprinzătoare; salută, în acest context, planul Comisiei de a crește alocarea asistenței financiare pentru perioada 2018-2020; insistă asupra unor angajamente mai clare în materie de reformă din partea guvernului din Belarus și recomandă crearea unei foi de parcurs pentru consolidarea relațiilor UE-Belarus sub formă de indici de referință și a unui calendar pentru punerea în aplicare a acestor angajamente; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă UE să continue să sprijine organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului și invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului Estic și să urmeze recomandările acestuia; îndeamnă guvernul din Belarus să asigure participarea civică la procesele de elaborare a politicilor la nivel local și național, inspirându-se din liniile directoare adoptate de Consiliul Europei la 27 noiembrie 2017; constată interacțiunea tot mai mare dintre Belarus și această organizație; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită, în acest sens, SEAE și Comisia să găsească modalități de a informa organizațiile societății civile din Belarus și de a se consulta cu acestea cu privire la dialogul și negocierile în curs dintre UE și Belarus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă cu satisfacție începerea punerii în aplicare a Parteneriatului pentru mobilitate UE-Belarus și așteaptă cu interes finalizarea acordurilor privind facilitarea eliberării vizelor și readmisia UE-Belarus, ca o contribuție clară la contactele interpersonale și comerciale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută decizia luată de autoritățile de la Minsk permițând, începând din februarie 2018, șederi pe termen scurt care nu necesită viză în Belarus pentru cetățenii străini din 80 de țări; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește promovarea schimburilor de tineri și a contactelor interpersonale între UE și Belarus, inclusiv prin schema de mobilitate MOST a UE, Erasmus+, Orizont 2020 și instrumentul de asistență tehnică și schimb de informații (TAIEX) și prin aderarea Belarus la Procesul de la Bologna; solicită implementarea Procesului de la Bologna, în conformitate cu foaia de parcurs convenită în comun de către Spațiul european al învățământului superior și Belarus, o măsură care va aduce beneficii tinerilor din Belarus și va îmbunătăți în continuare schimburile și contactele interpersonale cu UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită extinderea mandatului raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus; solicită guvernului din Belarus să coopereze pe deplin cu raportorul special; invită UE și statele sale membre să promoveze și să sprijine prelungirea mandatului Raportorului special al ONU și invită Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului să coopereze cu Raportorul special al ONU în vederea îmbunătățirii situației din țară; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului, Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului, Consiliului Europei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și autorităților din Belarus. |
| --- | --- |

22.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/104 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/104

---

P8_TA(2018)0175

Filipine

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la Filipine (2018/2662(RSP))

(2019/C 390/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cele din 15 septembrie 2016 (1) și 16 martie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cele din 15 septembrie 2016 (1) și 16 martie 2017 (2),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 martie 2018 referitoare la Filipine și la Curtea Penală Internațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 martie 2018 referitoare la Filipine și la Curtea Penală Internațională,

| — | având în vedere declarațiile delegației UE și ale purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile delegației UE și ale purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR),

| — | având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și VP/ÎR din 19 ianuarie 2018 privind evaluarea regimului special de stimulare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP +) pentru Filipine, care acoperă perioada 2016-2017 (SWD(2018)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și VP/ÎR din 19 ianuarie 2018 privind evaluarea regimului special de stimulare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP +) pentru Filipine, care acoperă perioada 2016-2017 (SWD(2018)0032),

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la acuzațiile guvernului din Filipine potrivit cărora Raportorul special al ONU pentru drepturile populațiilor indigene și alți apărători ai drepturilor omului au fost implicați în activități teroriste, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la acuzațiile guvernului din Filipine potrivit cărora Raportorul special al ONU pentru drepturile populațiilor indigene și alți apărători ai drepturilor omului au fost implicați în activități teroriste,

| — | având în vedere concluziile summitului ASEAN-UE care a marcat cea de a 40-a aniversare a instituirii relațiilor de dialog dintre ASEAN și UE, precum și planul de acțiune ASEAN-UE (2018-2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului ASEAN-UE care a marcat cea de a 40-a aniversare a instituirii relațiilor de dialog dintre ASEAN și UE, precum și planul de acțiune ASEAN-UE (2018-2022),

| — | având în vedere declarația președintelui Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European din 23 februarie 2018, potrivit căreia „păstrarea în detenție a senatoarei De Lima fără punere sub acuzare este inacceptabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European din 23 februarie 2018, potrivit căreia „păstrarea în detenție a senatoarei De Lima fără punere sub acuzare este inacceptabilă”,

| — | având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE,

| — | având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate,

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Statutul de la Roma, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR),

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Filipine și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; întrucât, prin ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare (APC), Uniunea Europeană și Filipine și-au reafirmat angajamentul comun față de principiile bunei guvernanțe, democrației, statului de drept, drepturilor omului, promovarea dezvoltării sociale și economice, precum și față de pacea și securitatea în regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Filipine și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; întrucât, prin ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare (APC), Uniunea Europeană și Filipine și-au reafirmat angajamentul comun față de principiile bunei guvernanțe, democrației, statului de drept, drepturilor omului, promovarea dezvoltării sociale și economice, precum și față de pacea și securitatea în regiune;

| B. | întrucât, începând cu 1 iulie 2016, circa 12 000 de persoane, inclusiv femei și copii din Filipine ar fi fost ucise în cadrul unei campanii continue împotriva drogurilor, proclamată la nivel internațional sub numele de „războiul împotriva drogurilor” al președintelui Duterte; întrucât președintele Duterte s-a angajat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial, în 2022; întrucât UE este în continuare extrem de îngrijorată de numărul ridicat de ucideri asociate cu campania de combatere a drogurilor ilegale din Filipine; |
| --- | --- |

B.

întrucât, începând cu 1 iulie 2016, circa 12 000 de persoane, inclusiv femei și copii din Filipine ar fi fost ucise în cadrul unei campanii continue împotriva drogurilor, proclamată la nivel internațional sub numele de „războiul împotriva drogurilor” al președintelui Duterte; întrucât președintele Duterte s-a angajat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial, în 2022; întrucât UE este în continuare extrem de îngrijorată de numărul ridicat de ucideri asociate cu campania de combatere a drogurilor ilegale din Filipine;

| C. | întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile popoarelor indigene, Victoria Tauli-Corpuz, cetățean filipinez, a fost acuzată de terorism și înscrisă de guvernul filipinez, împreună cu 600 alte persoane, inclusiv lideri ai populațiilor indigene și apărători ai drepturilor omului, pe lista organizațiilor teroriste, în martie 2018; întrucât experții ONU se bucură de imunitate juridică; întrucât acuzațiile au urmat condamnării de către dna Tauli-Corpuz a atacurilor armatei împotriva populațiilor indigene Lumad din Mindanao; întrucât dna Tauli-Corpuz a menționat recurgerea la hărțuire, acte de tortură și arestări împotriva populațiilor indigene care își protejează în mod pașnic proprietatea; |
| --- | --- |

C.

întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile popoarelor indigene, Victoria Tauli-Corpuz, cetățean filipinez, a fost acuzată de terorism și înscrisă de guvernul filipinez, împreună cu 600 alte persoane, inclusiv lideri ai populațiilor indigene și apărători ai drepturilor omului, pe lista organizațiilor teroriste, în martie 2018; întrucât experții ONU se bucură de imunitate juridică; întrucât acuzațiile au urmat condamnării de către dna Tauli-Corpuz a atacurilor armatei împotriva populațiilor indigene Lumad din Mindanao; întrucât dna Tauli-Corpuz a menționat recurgerea la hărțuire, acte de tortură și arestări împotriva populațiilor indigene care își protejează în mod pașnic proprietatea;

| D. | întrucât senatoarea Leila De Lima, activistă pentru drepturile omului și cea mai cunoscută personalitate care critică campania antidrog a președintelui Duterte, a fost înlăturată din funcția sa de președintă a Comisiei senatoriale pentru justiție și drepturile omului la 19 septembrie 2016, iar la 23 februarie 2017 a fost arestată; întrucât senatoarea De Lima a condus investigațiile cu privire la execuțiile extrajudiciare din Davao, în perioada în care președintele Duterte era primarul acestui oraș; întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima ar fi aproape în întregime fabricate și motivate politic; |
| --- | --- |

D.

întrucât senatoarea Leila De Lima, activistă pentru drepturile omului și cea mai cunoscută personalitate care critică campania antidrog a președintelui Duterte, a fost înlăturată din funcția sa de președintă a Comisiei senatoriale pentru justiție și drepturile omului la 19 septembrie 2016, iar la 23 februarie 2017 a fost arestată; întrucât senatoarea De Lima a condus investigațiile cu privire la execuțiile extrajudiciare din Davao, în perioada în care președintele Duterte era primarul acestui oraș; întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima ar fi aproape în întregime fabricate și motivate politic;

| E. | întrucât atacurile autorităților din Filipine împotriva populațiilor indigene reprezintă un motiv serios de îngrijorare; întrucât, la sfârșitul lunii decembrie, ONU a avertizat cu privire la încălcarea masivă a drepturilor omului comisă în insula Mindanao din Filipine și suferită de populația Lumad; întrucât experții ONU estimează că, din octombrie 2017, cel puțin 2 500 de membri ai populației Lumad au fost strămutați; întrucât există temerea ca unele dintre aceste atacuri să fie motivate de suspiciuni neîntemeiate cum că membrii populației Lumad au legături cu grupări teroriste sau de rezistența lor față de activități miniere pe teritoriile lor ancestrale; |
| --- | --- |

E.

întrucât atacurile autorităților din Filipine împotriva populațiilor indigene reprezintă un motiv serios de îngrijorare; întrucât, la sfârșitul lunii decembrie, ONU a avertizat cu privire la încălcarea masivă a drepturilor omului comisă în insula Mindanao din Filipine și suferită de populația Lumad; întrucât experții ONU estimează că, din octombrie 2017, cel puțin 2 500 de membri ai populației Lumad au fost strămutați; întrucât există temerea ca unele dintre aceste atacuri să fie motivate de suspiciuni neîntemeiate cum că membrii populației Lumad au legături cu grupări teroriste sau de rezistența lor față de activități miniere pe teritoriile lor ancestrale;

| F. | întrucât Republica Filipine a semnat Statutul de la Roma la 28 decembrie 2000 și a ratificat Statutul la 30 august 2011; întrucât procurorul Curții Penale Internaționale (CPI) a deschis o anchetă preliminară asupra situației din Filipine, care va analiza acuzațiile de crime comise în țară începând cu 1 iulie 2016, în contextul campaniei numite „războiul împotriva drogurilor”, lansate de guvernul din Filipine; |
| --- | --- |

F.

întrucât Republica Filipine a semnat Statutul de la Roma la 28 decembrie 2000 și a ratificat Statutul la 30 august 2011; întrucât procurorul Curții Penale Internaționale (CPI) a deschis o anchetă preliminară asupra situației din Filipine, care va analiza acuzațiile de crime comise în țară începând cu 1 iulie 2016, în contextul campaniei numite „războiul împotriva drogurilor”, lansate de guvernul din Filipine;

| G. | întrucât, la 19 martie 2018, CPI a fost notificat în mod oficial de ONU că Filipinele au depus, la 17 martie 2018, o notificare scrisă de retragere din Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 19 martie 2018, CPI a fost notificat în mod oficial de ONU că Filipinele au depus, la 17 martie 2018, o notificare scrisă de retragere din Statutul de la Roma;

| H. | întrucât, la 7 martie 2017, Camera Reprezentanților din Filipine a aprobat un proiect de lege privind reintroducerea pedepsei cu moartea; întrucât proiectul de lege mai are nevoie de aprobarea Senatului înainte ca legea să fie promulgată de către președinte; întrucât președintele Duterte a militat activ pentru reintroducerea pedepsei cu moartea; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), la care Filipine este parte din 2007; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 7 martie 2017, Camera Reprezentanților din Filipine a aprobat un proiect de lege privind reintroducerea pedepsei cu moartea; întrucât proiectul de lege mai are nevoie de aprobarea Senatului înainte ca legea să fie promulgată de către președinte; întrucât președintele Duterte a militat activ pentru reintroducerea pedepsei cu moartea; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), la care Filipine este parte din 2007;

| I. | întrucât Filipine se află pe locul 111 din 180 de țări din clasamentul corupției publicat anual de Transparency International; |
| --- | --- |

I.

întrucât Filipine se află pe locul 111 din 180 de țări din clasamentul corupției publicat anual de Transparency International;

| J. | întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se reduce tot mai mult; întrucât apărătorii drepturilor omului se confruntă, potrivit relatărilor, cu un mediu tot mai ostil în Filipine; întrucât președintele Duterte a făcut declarații prin care a încurajat atacurile poliției împotriva grupurilor de apărare și a susținătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se reduce tot mai mult; întrucât apărătorii drepturilor omului se confruntă, potrivit relatărilor, cu un mediu tot mai ostil în Filipine; întrucât președintele Duterte a făcut declarații prin care a încurajat atacurile poliției împotriva grupurilor de apărare și a susținătorilor drepturilor omului;

| K. | întrucât persoanele care fac declarații publice împotriva execuțiilor extrajudiciare se confruntă cu riscul de a li se interzice să intre în Filipine; |
| --- | --- |

K.

întrucât persoanele care fac declarații publice împotriva execuțiilor extrajudiciare se confruntă cu riscul de a li se interzice să intre în Filipine;

| L. | întrucât președintele Duterte a făcut o serie de declarații peiorative și insultătoare despre femei, a justificat în mod repetat violul și a cerut ca femeile să fie împușcate; |
| --- | --- |

L.

întrucât președintele Duterte a făcut o serie de declarații peiorative și insultătoare despre femei, a justificat în mod repetat violul și a cerut ca femeile să fie împușcate;

| M. | întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și ziariștii se confruntă în mod curent cu amenințări, hărțuiri, intimidări și violență pentru că au încercat să facă cunoscute acuzațiile privind execuțiile extrajudiciare și alte abuzuri la adresa drepturilor omului în Filipine; întrucât comunitatea LGBTI se confruntă cu hărțuiri permanente; |
| --- | --- |

M.

întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și ziariștii se confruntă în mod curent cu amenințări, hărțuiri, intimidări și violență pentru că au încercat să facă cunoscute acuzațiile privind execuțiile extrajudiciare și alte abuzuri la adresa drepturilor omului în Filipine; întrucât comunitatea LGBTI se confruntă cu hărțuiri permanente;

| N. | întrucât Filipine este beneficiar al sistemului generalizat de preferințe tarifare plus (SGP +) al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât Filipine este beneficiar al sistemului generalizat de preferințe tarifare plus (SGP +) al Uniunii Europene;

| O. | întrucât Acordul de parteneriat și cooperare UE-Filipine prevede instituirea unui dialog semnificativ pe tema drepturilor omului, sub forma unui grup de lucru pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

O.

întrucât Acordul de parteneriat și cooperare UE-Filipine prevede instituirea unui dialog semnificativ pe tema drepturilor omului, sub forma unui grup de lucru pentru drepturile omului,

| 1. | cere guvernului din Filipine să pună capăt imediat execuțiilor extrajudiciare comise sub pretextul „războiului împotriva drogurilor”; condamnă cu fermitate numărul ridicat de execuții extrajudiciare comise de forțele armate și de miliții în cadrul campaniei antidrog; transmite condoleanțe familiilor victimelor; își exprimă profunda preocupare față de rapoartele credibile potrivit cărora poliția filipineză falsifică probe pentru a justifica execuțiile extrajudiciare, iar populația săracă din orașe este vizată într-o măsură covârșitoare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de inițiativele recente ale guvernului de a asigura o abordare mai unificată și mai integrată a eforturilor de combatere a drogurilor, bazate pe punere în aplicare, justiție, susținere, reabilitare și integrare; salută Rezoluția Senatului din Filipine nr. 516 din 25 septembrie 2017, prin care autoritățile sunt îndemnate „să ia măsurile necesare pentru a pune capăt valului de ucideri, mai ales a copiilor noștri”; invită guvernul să acorde prioritate luptei împotriva rețelelor de trafic de droguri și a marilor baroni ai drogurilor, în locul urmăririi micilor consumatori; subliniază că autoritățile din Filipine trebuie să își continue lupta împotriva drogurilor ilicite, punând accent pe sănătatea publică și în deplină conformitate cu garanții procedurale, în conformitate cu dreptul național și internațional; invită guvernul să adopte politici specifice fără violență; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile să coopereze pe deplin cu procedurile speciale ale ONU; face apel la autoritățile din Filipine să declanșeze imediat investigații imparțiale și semnificative cu privire la aceste execuții extrajudiciare și să îi cerceteze și să îi aducă pe toți cei vinovați în fața justiției; solicită UE și tuturor statelor sale membre să sprijine anchetarea sub egida ONU a uciderilor care au avut loc în Filipine și ca cei responsabili să fie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează apelul adresat autorităților din Filipine să o elibereze pe senatoarea Leila De Lima și să îi pună la dispoziție condiții sanitare și de securitate adecvate în timpul detenției; solicită din nou autorităților să garanteze un proces echitabil și să renunțe la toate acuzațiile motivate politic împotriva acesteia; îndeamnă UE să monitorizeze în continuare îndeaproape cazul senatoarei De Lima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile din Filipine să îi elimine pe apărătorii drepturilor omului de pe lista teroristă, renunțând la toate acuzațiile și permițându-le să își desfășoare activitățile în liniște; reamintește autorităților din Filipine că dna Victoria Tauli-Corpuz beneficiază de imunitate în temeiul Convenției privind privilegiile și imunitățile din 1946; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută inițiativa Curții Penale Internaționale de a investiga acuzațiile de crimă împotriva umanității în contextul crimelor comise în timpul „războiului împotriva drogurilor”; solicită guvernului Filipinelor să coopereze pe deplin cu Biroul procurorului Curții Penale Internaționale în examinarea preliminară din Filipine; regretă profund decizia guvernului Filipinelor de a iniția retragerea acestei țări din Statutul de la Roma; invită guvernul să revină asupra acestei decizii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare față de decizia Camerei Reprezentanților de a reintroduce pedeapsa cu moartea; face apel la autoritățile din Filipine să pună imediat capăt procedurilor în curs care vizează reintroducerea pedepsei cu moartea; reamintește că UE consideră pedeapsa cu moartea o pedeapsă crudă și inumană, care nu are rolul de a descuraja comportamentul infracțional; face apel la guvernul din Filipine să nu reducă vârsta minimă de răspundere penală; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este îngrijorat de nivelurile tot mai ridicate de corupție din rândul actualei administrații filipineze; solicită autorităților filipineze să-și intensifice eforturile de a combate cu eficacitate corupția; subliniază importanța respectării principiilor fundamentale ale democrației și statului de drept în această privință; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă toate formele de amenințare, hărțuire, intimidare și violență împotriva persoanelor încearcă să facă cunoscute acuzațiile privind execuțiile extrajudiciare și alte încălcări ale drepturilor omului în Filipine, inclusiv apărători ai drepturilor omului, activiști și jurnaliști; îndeamnă guvernul filipinez să garanteze faptul că apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și activiștii își pot desfășura activitatea într-un mediu propice și fără să se teamă de represalii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează Republica Filipine să înceteze să interzică intrarea în țară a persoanelor care sunt percepute ca opozanți ai politicilor președintelui Duterte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează Republica Filipine să respecte obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional de a proteja drepturile omului în cazul popoarelor indigene, inclusiv în contextul conflictului armat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă toate formele de violență împotriva femeilor și reamintește că acest tip de violență reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității femeilor și fetelor; condamnă cu fermitate declarațiile umilitoare și misogine ale președintelui Duterte referitoare la militantele femei; reamintește președintelui că încurajarea forțelor de stat să comită violențe sexuale în timpul conflictelor armate reprezintă o încălcare a dreptului umanitar internațional; invită președintele să trateze femeile cu respect și să se abțină de la instigarea la violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încurajează UE și statele sale membre să ia în considerare posibilitate de a cere excluderea Republicii Filipine din Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului înainte de expirarea mandatului său actual la sfârșitul anului 2018; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește autorităților filipineze de obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional, al sistemului SPG + și APC, în special în ceea ce privește drepturile omului, precum și consecințele neconformării; subliniază că, în timp ce progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a convențiilor SGP + sunt în mare măsură pozitive, există în continuare preocupări puternice cu privire la încălcările drepturilor omului în contextul războiului împotriva drogurilor; reamintește, în această privință, rezoluția sa anterioară din 16 martie 2017 referitoare la Filipine, și invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să recurgă la toate instrumentele disponibile, inclusiv la APC, pentru a convinge Filipine să pună capăt execuțiilor extrajudiciare legate de campania antidrog și, în lipsa unor îmbunătățiri substanțiale, să demareze etapele procedurale care ar putea conduce la retragerea temporară a preferințelor SGP +; solicită UE să recurgă la toate instrumentele disponibile pentru a veni în sprijinul guvernului din Filipine în eforturile sale de respectare a obligațiilor ce-i revin în domeniul drepturilor internaționale ale omului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Filipine, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și guvernelor statelor membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0349.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0088.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/108

---

P8_TA(2018)0176

Situația din Fâșia Gaza

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la situația din Fâșia Gaza (2018/2663(RSP))

(2019/C 390/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la conflictul israelo-palestinian și la procesul de pace din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la conflictul israelo-palestinian și la procesul de pace din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere declarația Înaltei Reprezentante a Uniunii/Vicepreședintă a Comisiei, Federica Mogherini, din 31 martie 2018, și cele ale purtătorului ei de cuvânt din 5 și 7 aprilie și din 19 februarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltei Reprezentante a Uniunii/Vicepreședintă a Comisiei, Federica Mogherini, din 31 martie 2018, și cele ale purtătorului ei de cuvânt din 5 și 7 aprilie și din 19 februarie 2018,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU, António Guterres, din 5 aprilie 2018 și cea a purtătorului său de cuvânt din 30 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU, António Guterres, din 5 aprilie 2018 și cea a purtătorului său de cuvânt din 30 martie 2018,

| — | având în vedere declarația procuroarei Curții Penale Internaționale, Fatou Bensouda, la 8 aprilie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația procuroarei Curții Penale Internaționale, Fatou Bensouda, la 8 aprilie 2018,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Adunării Generale a ONU și ale Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Adunării Generale a ONU și ale Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război,

| — | având în vedere Principiile de bază ale ONU din 1990 privind recurgerea la forță și la utilizarea armelor de foc de către agenții însărcinați cu asigurarea respectării legii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de bază ale ONU din 1990 privind recurgerea la forță și la utilizarea armelor de foc de către agenții însărcinați cu asigurarea respectării legii,

| — | având în vedere Raportul ONU intitulat „Gaza - zece ani mai târziu” din iulie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul ONU intitulat „Gaza - zece ani mai târziu” din iulie 2017,

| — | având în vedere articolul 118 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 30 martie 2018 în Fâșia Gaza a început „Marele marș al întoarcerii” - un protest de masă pe durata a șase săptămâni, organizat de grupuri ale societății civile; întrucât Hamas și alte facțiuni palestiniene au îndemnat populația să se alăture marșului; întrucât autoritățile israeliene au relatat că s-au aruncat pietre și bombe incendiare împotriva forțelor lor de apărare și că un număr de protestatari au încercat să dărâme și să treacă bariera de separare cu Israel; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 30 martie 2018 în Fâșia Gaza a început „Marele marș al întoarcerii” - un protest de masă pe durata a șase săptămâni, organizat de grupuri ale societății civile; întrucât Hamas și alte facțiuni palestiniene au îndemnat populația să se alăture marșului; întrucât autoritățile israeliene au relatat că s-au aruncat pietre și bombe incendiare împotriva forțelor lor de apărare și că un număr de protestatari au încercat să dărâme și să treacă bariera de separare cu Israel;

| B. | întrucât forțele de apărare israeliene (FAI) au deschis focul asupra protestatarilor folosind muniție în 30 martie, 6 aprilie și 13 aprilie 2018; întrucât aproape 30 de palestinieni au fost uciși și peste 2 000 au fost răniți, inclusiv mulți copii și femei; |
| --- | --- |

B.

întrucât forțele de apărare israeliene (FAI) au deschis focul asupra protestatarilor folosind muniție în 30 martie, 6 aprilie și 13 aprilie 2018; întrucât aproape 30 de palestinieni au fost uciși și peste 2 000 au fost răniți, inclusiv mulți copii și femei;

| C. | întrucât Secretarul General al ONU, António Guterres, ÎR/VP, Federica Mogherini, și o serie de alți factori internaționali au cerut investigarea independentă și transparentă a acestor evenimente violente, în special în ceea ce privește utilizarea muniției de război; |
| --- | --- |

C.

întrucât Secretarul General al ONU, António Guterres, ÎR/VP, Federica Mogherini, și o serie de alți factori internaționali au cerut investigarea independentă și transparentă a acestor evenimente violente, în special în ceea ce privește utilizarea muniției de război;

| D. | întrucât Principiile de bază ale ONU privind utilizarea forței și a armelor de foc de către agenții însărcinați cu asigurarea respectării legii permit utilizarea intenționat letală a armelor de foc numai în condițiile prevăzute la principiul nr. 9 din documentul respectiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât Principiile de bază ale ONU privind utilizarea forței și a armelor de foc de către agenții însărcinați cu asigurarea respectării legii permit utilizarea intenționat letală a armelor de foc numai în condițiile prevăzute la principiul nr. 9 din documentul respectiv;

| E. | întrucât Hamas se află pe lista UE a organizațiilor teroriste și îndeamnă la distrugerea Israelului; întrucât continuă lansarea de rachete din Fâșia Gaza în teritoriile israeliene; întrucât, în ultimele câteva săptămâni s-a înregistrat o creștere a atacurilor teroriste împotriva Israelului, împreună cu escaladarea unor incidente armate în interiorul și în jurul Fâșiei Gaza; |
| --- | --- |

E.

întrucât Hamas se află pe lista UE a organizațiilor teroriste și îndeamnă la distrugerea Israelului; întrucât continuă lansarea de rachete din Fâșia Gaza în teritoriile israeliene; întrucât, în ultimele câteva săptămâni s-a înregistrat o creștere a atacurilor teroriste împotriva Israelului, împreună cu escaladarea unor incidente armate în interiorul și în jurul Fâșiei Gaza;

| F. | întrucât, potrivit datelor ONU, 1,3 milioane de persoane au nevoie de asistență umanitară în Fâșia Gaza, 47% din gospodării sunt afectate de o criză alimentară severă sau moderată, 97% din apa din sistemul de canalizare nu poate fi consumată de oameni, 80% din nevoile energetice nu sunt acoperite, iar peste 40% din populația din zonă este șomeră; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit datelor ONU, 1,3 milioane de persoane au nevoie de asistență umanitară în Fâșia Gaza, 47% din gospodării sunt afectate de o criză alimentară severă sau moderată, 97% din apa din sistemul de canalizare nu poate fi consumată de oameni, 80% din nevoile energetice nu sunt acoperite, iar peste 40% din populația din zonă este șomeră;

| G. | întrucât Hamas continuă să mențină sub control și presiune populația din Fâșia Gaza, care rămâne un punct nodal al organizațiilor teroriste recunoscute la nivel internațional; întrucât libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere și de exprimare, sunt puternic limitate de autoritățile conduse de Hamas; întrucât, în afară de blocadă, diviziunea intra-palestiniană reduce și mai mult capacitatea instituțiilor locale în Gaza de a oferi servicii de bază; întrucât recenta tentativă de asasinare a lui Rami Hamdallah, prim-ministrul palestinian, în timpul vizitei sale în zonă a accentuat și mai mult impasul în procesul de reconciliere palestinian; |
| --- | --- |

G.

întrucât Hamas continuă să mențină sub control și presiune populația din Fâșia Gaza, care rămâne un punct nodal al organizațiilor teroriste recunoscute la nivel internațional; întrucât libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere și de exprimare, sunt puternic limitate de autoritățile conduse de Hamas; întrucât, în afară de blocadă, diviziunea intra-palestiniană reduce și mai mult capacitatea instituțiilor locale în Gaza de a oferi servicii de bază; întrucât recenta tentativă de asasinare a lui Rami Hamdallah, prim-ministrul palestinian, în timpul vizitei sale în zonă a accentuat și mai mult impasul în procesul de reconciliere palestinian;

| H. | întrucât se crede că Avera Mengistu, care a emigrat în Israel din Etiopia, și Hisham al-Sayed, un beduin palestinian din Israel, ambii suferind de dizabilități psihosociale, sunt închiși ilegal și fără dreptul de a comunica în Fâșia Gaza; întrucât trupurile neînsuflețite ale soldaților israelieni Hadar Goldin și Shaul Oron continuă să fie reținute de Hamas în Fâșia Gaza, |
| --- | --- |

H.

întrucât se crede că Avera Mengistu, care a emigrat în Israel din Etiopia, și Hisham al-Sayed, un beduin palestinian din Israel, ambii suferind de dizabilități psihosociale, sunt închiși ilegal și fără dreptul de a comunica în Fâșia Gaza; întrucât trupurile neînsuflețite ale soldaților israelieni Hadar Goldin și Shaul Oron continuă să fie reținute de Hamas în Fâșia Gaza,

| 1. | îndeamnă la cea mai mare reținere și subliniază că trebuie să fie prioritară evitarea oricărei alte escaladări a violenței și a pierderilor de vieți omenești; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă regretul pentru pierderea de vieți omenești; condamnă uciderea și rănirea demonstranților palestinieni nevinovați din Fâșia Gaza în ultimele trei săptămâni și cere forțelor de apărare israeliene să se abțină de la utilizarea forței letale împotriva protestatarilor neînarmați; transmite condoleanțe familiilor îndoliate; reafirmă că trebuie permise livrarea rapidă de echipamente medicale celor care au nevoie, precum și transferurile medicale în spitale din afara Fâșiei Gaza din motive umanitare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște provocările de securitate ale Israelului și nevoia de a-și proteja teritoriul și granițele folosind mijloace proporționale; condamnă atacurile teroriste ale Hamas și ale altor grupări militante împotriva Israelului din Fâșia Gaza, inclusiv lansarea de rachete, infiltrațiile în teritoriul israelian și construcția de tuneluri; își exprimă îngrijorarea că Hamas pare să urmărească escaladarea tensiunilor; condamnă ferm tactica persistentă a Hamas de a folosi civilii pentru a proteja activitățile teroriste; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază dreptul palestinienilor de a protesta pașnic, un exercițiu legitim al drepturilor lor fundamentale la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere; îndeamnă pe cei care conduc aceste proteste în Fâșia Gaza să evite orice incitare la violență, precum și să se asigure că toate protestele, demonstrațiile și adunările rămân strict pașnice și nu vor fi exploatate pentru alte mijloace; cere Israelului să respecte acest drept fundamental de a protesta pașnic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sprijină cererea de desfășurare a unor anchete independente și transparente ale acestor evenimente violente; ia act de constatările Mecanismului de evaluare a faptelor și informațiilor creat de forțele de apărare israeliene pentru a analiza acțiunile forțelor armate israeliene și incidentele specifice care au avut loc la frontiera dintre Israel și Gaza, începând cu 30 martie 2018; reiterează importanța tragerii la răspundere și subliniază că utilizarea intenționată a forței letale împotriva protestatarilor care nu reprezintă un risc iminent la adresa vieții sau un pericol de vătămarea gravă încalcă legislația internațională în domeniul drepturilor omului și, în contextul ocupației, reprezintă o încălcare gravă a celei de a patra Convenții de la Geneva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | remarcă cu profundă îngrijorare avertismentele cuprinse în diferite rapoarte ale ONU că Fâșia Gaza ar putea deveni nelocuibilă până în 2020; deplânge, în special, faptul că sectorul sănătății este aproape de colaps, spitalele confruntându-se cu o penurie gravă de medicamente, echipamente și electricitate; cere organizarea imediată de eforturi consistente la nivel internațional pentru reconstrucția și reabilitarea Fâșiei Gaza, cu scopul de a atenua criza umanitară; salută activitatea Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) care oferă asistență alimentară, acces la educație și la asistență medicală, precum și la alte servicii vitale pentru o populație de 1,3 milioane refugiați palestinieni în zonă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | cere încetarea imediată și necondiționată a blocadei și închiderii Fâșiei Gaza, care a dus la o înrăutățire fără precedent a crizei umanitare în regiune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | cere din nou revenirea Autorității Palestiniene în Fâșia Gaza, pentru ca aceasta să își poată asuma funcții guvernamentale, ceea ce trebuie să fie o prioritate; îndeamnă toate facțiunile palestiniene să își reia eforturile de reconciliere, fapt care este esențial și pentru îmbunătățirea situației populației din Gaza; subliniază că reconcilierea palestiniană, inclusiv îndelung așteptatele alegeri prezidențiale și parlamentare, sunt importante pentru realizarea soluției coexistenței a două state și ar trebui să fie în continuare susținute de UE prin acțiuni inovatoare; solicită dezarmarea tuturor grupurilor militante din Fâșia Gaza; |
| --- | --- |

8.

| 9. | cere eliberarea și revenirea în Israel a lui Avera Mengistu și Hisham al-Sayed; cere returnarea rămășițelor lui Hadar Goldin și Oron Shaul și transmite condoleanțe familiilor lor; cere repatrierea trupurilor palestinienilor uciși; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită din nou toate părților implicate în conflict să respecte pe deplin drepturile deținuților și ale prizonierilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că situația din Fâșia Gaza trebuie văzută în contextul mai larg al procesului de pace din Orientul Mijlociu; reafirmă că obiectivul principal al UE este ca în conflictul israelo-palestinian să se ajungă la o soluție care să aibă la bază coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu Ierusalimul drept capitală a ambelor state, un stat Israel sigur și un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil, conviețuind alături în pace și securitate, pe baza dreptului la autodeterminare și a respectării în totalitate a dreptului internațional; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că mijloacele non-violente și respectarea drepturilor omului și a dreptului umanitar internațional, de către state, dar și de către actorii non-statali, reprezintă singura modalitate de a obține o soluție viabilă și de a ajunge la o pace justă și durabilă între israelieni și palestinieni; consideră că interminabilele violențe, acte de terorism și incitări la violență sunt fundamental incompatibile cu promovarea unei soluții pașnice a coexistenței celor două state; remarcă faptul că susținerea angajamentului de a acționa în mod eficient împotriva violenței, a terorismului, a discursurilor de propagare a urii și a instigărilor la ură este esențială pentru recâștigarea încrederii și evitarea unei escaladări care ar submina și mai grav perspectivele de pace; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru procesul de pace în Orientul Mijlociu, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Knesset-ului, președintelui și Guvernului Israelului, Consiliului Legislativ Palestinian și președintelui Autorității Palestiniene. |
| --- | --- |

13.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/111

---

P8_TA(2018)0183

Protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová (2018/2628(RSP))

(2019/C 390/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP),

| — | având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la articolul 19 din PIDCP (libertatea de opinie și de exprimare), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la articolul 19 din PIDCP (libertatea de opinie și de exprimare),

| — | având în vedere Rezoluția 2141 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare din 24 ianuarie 2017 la atacurile împotriva jurnaliștilor și a libertății mass-mediei în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2141 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare din 24 ianuarie 2017 la atacurile împotriva jurnaliștilor și a libertății mass-mediei în Europa,

| — | având în vedere declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 30 aprilie 2014 privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 30 aprilie 2014 privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei,

| — | având în vedere angajamentele OSCE în domeniile libertății mass-mediei, libertății de exprimare și liberei circulații a informațiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele OSCE în domeniile libertății mass-mediei, libertății de exprimare și liberei circulații a informațiilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la combaterea corupției și acțiunile subsecvente rezoluției CRIM (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la combaterea corupției și acțiunile subsecvente rezoluției CRIM (4),

| — | având în vedere scrisoarea deschisă din 6 martie 2018 adresată președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, de către 17 organizații de apărare a libertății mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea deschisă din 6 martie 2018 adresată președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, de către 17 organizații de apărare a libertății mass-mediei,

| — | având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei din 14 martie 2018 privind protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei din 14 martie 2018 privind protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea statului de drept, a democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea statului de drept, a democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite;

| B. | întrucât articolul 6 alineatul (3) TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate prin CEDO și astfel cum rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 6 alineatul (3) TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate prin CEDO și astfel cum rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii;

| C. | întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă că acțiunile statelor membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, după cum prevede CEDO, Carta drepturilor fundamentale și PIDCP; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă că acțiunile statelor membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, după cum prevede CEDO, Carta drepturilor fundamentale și PIDCP;

| D. | întrucât mass-media liberă, independentă și neîngrădită constituie una dintre pietrele de temelie ale unei societăți democratice; întrucât statele membre au datoria de a se asigura că libertatea presei și jurnaliștii sunt protejați pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât mass-media liberă, independentă și neîngrădită constituie una dintre pietrele de temelie ale unei societăți democratice; întrucât statele membre au datoria de a se asigura că libertatea presei și jurnaliștii sunt protejați pe teritoriul lor;

| E. | întrucât dreptul la libertatea de exprimare și la libertatea de opinie reprezintă condiții indispensabile pentru aplicarea deplină a principiilor transparenței și responsabilității; |
| --- | --- |

E.

întrucât dreptul la libertatea de exprimare și la libertatea de opinie reprezintă condiții indispensabile pentru aplicarea deplină a principiilor transparenței și responsabilității;

| F. | întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să respecte libertatea și pluralismul mass-mediei, precum și dreptul la informare și la libertatea de exprimare consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale, la articolul 10 din CEDO și articolul 19 din PIDCP; întrucât rolul mass-mediei de gardian public este esențial pentru susținerea acestor drepturi și pentru protecția tuturor celorlalte drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să respecte libertatea și pluralismul mass-mediei, precum și dreptul la informare și la libertatea de exprimare consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale, la articolul 10 din CEDO și articolul 19 din PIDCP; întrucât rolul mass-mediei de gardian public este esențial pentru susținerea acestor drepturi și pentru protecția tuturor celorlalte drepturi fundamentale;

| G. | întrucât Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a proteja valorile comune pe care se întemeiază; întrucât statul de drept și drepturile fundamentale ar trebui să fie valabile în egală măsură pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a proteja valorile comune pe care se întemeiază; întrucât statul de drept și drepturile fundamentale ar trebui să fie valabile în egală măsură pentru toate statele membre;

| H. | întrucât jurnalistul de investigație slovac, Ján Kuciak, și partenera sa, Martina Kušnírová, au fost găsiți asasinați la domiciliul lor din Veľká Mača la 25 februarie 2018; |
| --- | --- |

H.

întrucât jurnalistul de investigație slovac, Ján Kuciak, și partenera sa, Martina Kušnírová, au fost găsiți asasinați la domiciliul lor din Veľká Mača la 25 februarie 2018;

| I. | întrucât dreptul la un acces independent și transparent la justiție reprezintă o componentă esențială a statului de drept; întrucât autorii acestor crime, dar și autorii unor crime anterioare nu au fost încă aduși în fața justiției și cultura impunității trebuie condamnată; |
| --- | --- |

I.

întrucât dreptul la un acces independent și transparent la justiție reprezintă o componentă esențială a statului de drept; întrucât autorii acestor crime, dar și autorii unor crime anterioare nu au fost încă aduși în fața justiției și cultura impunității trebuie condamnată;

| J. | întrucât acesta este cel de al cincilea caz de asasinare a unui jurnalist într-un stat membru al UE în ultimii zece ani (5), și a doua asasinare în UE a unui jurnalist de investigație care lucrează la dosarul Panama Papers după uciderea lui Daphne Caruana Galizia în Malta în octombrie 2017; întrucât atacurile asupra jurnalismului de investigație reprezintă crime împotriva statului de drept și a democrației; |
| --- | --- |

J.

întrucât acesta este cel de al cincilea caz de asasinare a unui jurnalist într-un stat membru al UE în ultimii zece ani (5), și a doua asasinare în UE a unui jurnalist de investigație care lucrează la dosarul Panama Papers după uciderea lui Daphne Caruana Galizia în Malta în octombrie 2017; întrucât atacurile asupra jurnalismului de investigație reprezintă crime împotriva statului de drept și a democrației;

| K. | întrucât Ján Kuciak s-a specializat în anchetarea scandalurilor de evaziune fiscală de mare amploare, a fraudei fiscale, a corupției și a spălării de bani și a examinat în ultimul său articol, publicat postum, posibila extorcare de subvenții agricole europene de către grupul mafiot italian ’Ndrangheta, caz în care se pare că ar fi implicați și funcționari guvernamentali apropiați de politicieni de rang înalt; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ján Kuciak s-a specializat în anchetarea scandalurilor de evaziune fiscală de mare amploare, a fraudei fiscale, a corupției și a spălării de bani și a examinat în ultimul său articol, publicat postum, posibila extorcare de subvenții agricole europene de către grupul mafiot italian ’Ndrangheta, caz în care se pare că ar fi implicați și funcționari guvernamentali apropiați de politicieni de rang înalt;

| L. | întrucât asasinatul a dus la cele mai mari proteste pașnice și demonstrații de stradă de după Revoluția de Catifea din 1989, unde s-a manifestat pentru justiție, răspundere, stat de drept, respectarea libertății mass-mediei și combaterea corupției; întrucât protestatarii și publicul slovac au arătat o profundă lipsă de încredere în instituțiile statului și în funcționari, inclusiv în poliție; întrucât încrederea în instituțiile statului trebuie restabilită; |
| --- | --- |

L.

întrucât asasinatul a dus la cele mai mari proteste pașnice și demonstrații de stradă de după Revoluția de Catifea din 1989, unde s-a manifestat pentru justiție, răspundere, stat de drept, respectarea libertății mass-mediei și combaterea corupției; întrucât protestatarii și publicul slovac au arătat o profundă lipsă de încredere în instituțiile statului și în funcționari, inclusiv în poliție; întrucât încrederea în instituțiile statului trebuie restabilită;

| M. | întrucât, potrivit Consiliului Europei, abuzurile și crimele comise împotriva jurnaliștilor au un impact profund descurajator asupra libertății de exprimare și amplifică fenomenul de autocenzură; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit Consiliului Europei, abuzurile și crimele comise împotriva jurnaliștilor au un impact profund descurajator asupra libertății de exprimare și amplifică fenomenul de autocenzură;

| N. | întrucât Proiectul pentru Raportarea Crimei Organizate și Corupției a relatat că anumite informații cu caracter personal care îl priveau pe Ján Kuciak ar fi putut fi divulgate în urma câtorva cereri de acces la informații depuse de acesta pe lângă autoritățile statului slovac; întrucât el a depus o plângere penală la parchet după ce a fost amenințat de un om de afaceri slovac și, ulterior, a declarat că, la 44 de zile după depunerea plângerii, dosarul nu fusese încă atribuit unui agent de poliție și a fost închis fără audierea martorilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât Proiectul pentru Raportarea Crimei Organizate și Corupției a relatat că anumite informații cu caracter personal care îl priveau pe Ján Kuciak ar fi putut fi divulgate în urma câtorva cereri de acces la informații depuse de acesta pe lângă autoritățile statului slovac; întrucât el a depus o plângere penală la parchet după ce a fost amenințat de un om de afaceri slovac și, ulterior, a declarat că, la 44 de zile după depunerea plângerii, dosarul nu fusese încă atribuit unui agent de poliție și a fost închis fără audierea martorilor;

| O. | întrucât protecția jurnaliștilor și a surselor jurnalistice, inclusiv a denunțătorilor, variază între statele membre, iar în majoritatea nu se oferă o protecție eficace împotriva represaliilor, a acuzațiilor de calomniere, a amenințărilor, a proceselor intimidante sau a altor consecințe negative; întrucât protecția neadecvată oferită jurnaliștilor de unele state membre, precum și ostilitatea crescândă față de aceștia afișată de unele personalități publice le subminează substanțial libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

O.

întrucât protecția jurnaliștilor și a surselor jurnalistice, inclusiv a denunțătorilor, variază între statele membre, iar în majoritatea nu se oferă o protecție eficace împotriva represaliilor, a acuzațiilor de calomniere, a amenințărilor, a proceselor intimidante sau a altor consecințe negative; întrucât protecția neadecvată oferită jurnaliștilor de unele state membre, precum și ostilitatea crescândă față de aceștia afișată de unele personalități publice le subminează substanțial libertățile fundamentale;

| P. | întrucât Raportul de țară pe 2016 privind Slovacia al Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei a identificat un nivel ridicat de risc în ceea ce privește independența politică, în primul rând deoarece mass-media locală este finanțată, și adesea deținută în mod indirect, de municipalități, fiind expusă unor posibile presiuni politice; întrucât raportul menționează, de asemenea, garanțiile existente pentru protecția surselor jurnalistice, cum ar fi controlul jurisdicțional și definițiile juridice; |
| --- | --- |

P.

întrucât Raportul de țară pe 2016 privind Slovacia al Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei a identificat un nivel ridicat de risc în ceea ce privește independența politică, în primul rând deoarece mass-media locală este finanțată, și adesea deținută în mod indirect, de municipalități, fiind expusă unor posibile presiuni politice; întrucât raportul menționează, de asemenea, garanțiile existente pentru protecția surselor jurnalistice, cum ar fi controlul jurisdicțional și definițiile juridice;

| Q. | întrucât, potrivit clasamentului mondial al libertății presei pentru 2017 realizat de Reporteri fără Frontiere, defăimarea este pedepsită în Slovacia cu până la opt ani de închisoare, cea mai severă pedeapsă pentru acest delict în UE; întrucât Slovacia ocupă totuși al 17-lea loc în acest clasament; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit clasamentului mondial al libertății presei pentru 2017 realizat de Reporteri fără Frontiere, defăimarea este pedepsită în Slovacia cu până la opt ani de închisoare, cea mai severă pedeapsă pentru acest delict în UE; întrucât Slovacia ocupă totuși al 17-lea loc în acest clasament;

| R. | întrucât Secretarul General al organizației Reporteri fără Frontiere, aflat în vizită la Bratislava, la 2 martie 2018, a deplâns „atmosfera îngrozitoare pentru jurnaliști” susținută și chiar creată în anumite state membre de numeroși politicieni europeni, inclusiv de lideri guvernamentali; |
| --- | --- |

R.

întrucât Secretarul General al organizației Reporteri fără Frontiere, aflat în vizită la Bratislava, la 2 martie 2018, a deplâns „atmosfera îngrozitoare pentru jurnaliști” susținută și chiar creată în anumite state membre de numeroși politicieni europeni, inclusiv de lideri guvernamentali;

| S. | întrucât începând cu 2007 au fost raportate mai multe atacuri asupra jurnaliștilor slovaci și doi jurnaliști sunt încă dispăruți; |
| --- | --- |

S.

întrucât începând cu 2007 au fost raportate mai multe atacuri asupra jurnaliștilor slovaci și doi jurnaliști sunt încă dispăruți;

| T. | întrucât, potrivit Forumului Economic Mondial (2017), Slovacia ocupă locul 117 între cele 137 de țări analizate din perspectiva corupției; întrucât numărul urmăririlor penale pentru cazuri de corupție a scăzut în mod considerabil; întrucât raportul de țară pe 2018 privind Slovacia din cadrul semestrului european declară că nu s-au realizat progrese în intensificarea luptei împotriva corupției; |
| --- | --- |

T.

întrucât, potrivit Forumului Economic Mondial (2017), Slovacia ocupă locul 117 între cele 137 de țări analizate din perspectiva corupției; întrucât numărul urmăririlor penale pentru cazuri de corupție a scăzut în mod considerabil; întrucât raportul de țară pe 2018 privind Slovacia din cadrul semestrului european declară că nu s-au realizat progrese în intensificarea luptei împotriva corupției;

| U. | întrucât Parlamentul a organizat o misiune de informare în Slovacia în perioada 7-9 martie 2018, compusă din membri ai Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ai Comisiei pentru control bugetar; |
| --- | --- |

U.

întrucât Parlamentul a organizat o misiune de informare în Slovacia în perioada 7-9 martie 2018, compusă din membri ai Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ai Comisiei pentru control bugetar;

| V. | întrucât raportul misiunii delegației Parlamentului a inclus îngrijorările grave ale reprezentanților ONG-urilor, în special în ceea ce privește posibilele conflicte de interese, cum ar fi cele dintre Parchetul General și organele care ar trebui să controleze activitatea acestuia și dintre ministrul de interne și șeful poliției; întrucât, în plus, selectarea procurorilor de rang înalt a fost descrisă ca foarte politizată, fiind criticată lipsa unui organism independent cu competența de a examina plângerile împotriva poliției; întrucât caracterul adecvat al protecției libertății presei și transparența structurii de proprietate a mass-mediei au fost puse sub semnul întrebării; |
| --- | --- |

V.

întrucât raportul misiunii delegației Parlamentului a inclus îngrijorările grave ale reprezentanților ONG-urilor, în special în ceea ce privește posibilele conflicte de interese, cum ar fi cele dintre Parchetul General și organele care ar trebui să controleze activitatea acestuia și dintre ministrul de interne și șeful poliției; întrucât, în plus, selectarea procurorilor de rang înalt a fost descrisă ca foarte politizată, fiind criticată lipsa unui organism independent cu competența de a examina plângerile împotriva poliției; întrucât caracterul adecvat al protecției libertății presei și transparența structurii de proprietate a mass-mediei au fost puse sub semnul întrebării;

| W. | întrucât, atunci când Oficiul Suprem de Audit slovac a desfășurat un exercițiu ce acoperea toate autoritățile de gestionare a fondurilor UE și autoritățile intermediare, s-au descoperit probleme doar în cazul Agenției slovace de Plăți pentru Agricultură (APA); întrucât Oficiul de Audit slovac a transmis concluziile sale Procurorului General slovac și Agenției Naționale de Combatere a Criminalității, |
| --- | --- |

W.

întrucât, atunci când Oficiul Suprem de Audit slovac a desfășurat un exercițiu ce acoperea toate autoritățile de gestionare a fondurilor UE și autoritățile intermediare, s-au descoperit probleme doar în cazul Agenției slovace de Plăți pentru Agricultură (APA); întrucât Oficiul de Audit slovac a transmis concluziile sale Procurorului General slovac și Agenției Naționale de Combatere a Criminalității,

| 1. | condamnă ferm asasinarea jurnalistului de investigație slovac, Ján Kuciak, și a partenerei sale, Martina Kušnírová; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este alarmat de faptul că acesta reprezintă al doilea atac fatal asupra unui jurnalist în UE în ultimele șase luni, după ce jurnalista Caruana Galizia Daphne a fost asasinată în Malta la 16 octombrie 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile slovace să mobilizeze toate resursele necesare pentru a asigura o anchetă cuprinzătoare, amănunțită și independentă privind asasinarea lui Ján Kuciak și a Martinei Kušnírová, care să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției; salută intenția autorităților slovace de a colabora pe deplin cu autoritățile internaționale de aplicare a legii și cu Direcția italiană de investigații antimafia (DIA) pe parcursul anchetelor; recomandă cu tărie crearea unei echipe comune de anchetă condusă și de Europol, căreia să i se permită un acces deplin la dosarul cauzei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îl invită pe Procurorul General slovac să analizeze din nou plângerea penală depusă de către Ján Kuciak după ce a fost amenințat și să examineze relatările referitoare la divulgarea de informații cu caracter personal după ce acesta a depus mai multe cereri de acces la informații pe lângă autoritățile slovace; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile slovace să asigure protecția jurnaliștilor de investigație împotriva oricăror forme de intimidare, acuzații de calomniere, amenințări sau atacuri fizice și să ia măsuri eficace pentru protejarea celor care își exercită dreptul la libertatea de exprimare împotriva atacurilor ce vizează să îi reducă la tăcere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște rolul esențial pe care îl pot juca jurnaliștii de investigație în calitate de gardieni ai democrației și ai statului de drept; condamnă observațiile jignitoare ale politicienilor UE la adresa jurnaliștilor; observă că un nivel maxim de protecție a jurnaliștilor de investigație și a denunțătorilor este în interesul vital al societății în ansamblu; încurajează atât Comisia, cât și statele membre să prezinte propuneri legislative sau fără caracter legislativ pentru protecția jurnaliștilor din UE, care, în mod regulat, fac obiectul unor procese ce vizează să le cenzureze activitatea sau să îi intimideze, inclusiv reguli la nivel european de combatere a acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să protejeze, să promoveze și să aplice valorile consacrate în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și în PIDCP, și, în acest context, să monitorizeze și să abordeze provocările la adresa libertății și pluralismului mass-mediei în întreaga UE, cu respectarea principiului subsidiarității; invită Comisia să mențină Parlamentul pe deplin informat cu privire la acțiunile întreprinse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atrage atenția asupra faptului că denunțătorii s-au dovedit a fi o resursă esențială pentru jurnalismul de investigație și pentru o presă independentă și că garantarea confidențialității surselor este esențială pentru libertatea presei; subliniază, prin urmare, că denunțătorii contribuie la democrație, la transparența politicilor și a economiei, precum și la informarea publicului; invită autoritățile slovace și toate statele membre să se asigure că siguranța personală și mijloacele de subzistență ale jurnaliștilor de investigație și ale denunțătorilor sunt protejate; solicită Comisiei să propună o directivă UE eficace, cuprinzătoare și orizontală privind protecția denunțătorilor, dând curs în integralitate recomandărilor Consiliului Europei și rezoluțiilor Parlamentului din 14 februarie 2017 (6) și 24 octombrie 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să creeze un sistem de sprijin financiar permanent, dotat cu buget propriu, prin realocarea resurselor existente în sprijinul unui jurnalism de investigație independent; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită Conferinței președinților să prezinte o propunere privind modul în care Parlamentul ar putea să onoreze activitatea jurnaliștilor Daphne Caruana Galizia și Ján Kuciak, precum și să ia în considerare redenumirea stagiului Parlamentului pentru jurnaliști după Ján Kuciak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că Raportul pe 2016 privind pluralismul mass-mediei elaborat de Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (CMPF) identifică un risc mediu spre ridicat de concentrare orizontală a proprietății asupra mass-mediei în Slovacia; consideră că pluralismul mass-mediei într-o serie de state membre este amenințat de controlul exercitat asupra mass-mediei de organe politice sau persoane fizice ori de anumite organizații comerciale; subliniază că, în mod general, guvernele nu ar trebui să abuzeze de poziția lor prin influențarea mass-mediei; recomandă includerea unor informații mai detaliate privind proprietatea asupra mass-mediei în cadrul rapoartelor anuale de monitorizare a pluralismului mediatic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută inițiativa „Jurnalism de investigație pentru UE” (IJ4EU), al cărei scop este de a încuraja și consolida colaborarea transfrontalieră dintre jurnaliștii de investigație din UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este preocupat de acuzațiile de corupție, utilizare necorespunzătoare a fondurilor UE, abuz de putere și conflicte de interese din Slovacia, aceste cazuri putând provoca deteriorarea democrației; invită autoritățile slovace de supraveghere și judiciare, precum și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) să investigheze toate presupusele nereguli și fraude, inclusiv fraudele de tip „carusel” privind TVA-ul și cele legate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de alte fonduri structurale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la posibila implicare a criminalității organizate în asasinat și la riscul de infiltrare în politică, administrația publică de la toate nivelurile, economie și sectorul financiar; subliniază că acest fenomen nu trebuie subestimat; reamintește că rețelele criminale internaționale sunt foarte active și că criminalitatea organizată ia amploare și devine mai complexă; invită Slovacia și toate statele membre să îmbunătățească cooperarea și coordonarea pentru a stimula dezvoltarea de proceduri standard comune, bazate pe bunele practici din sistemele juridice cele mai evoluate în materie de combatere a criminalității organizate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că Oficiul Suprem de Audit slovac a publicat trei rapoarte critice cu privire la APA; solicită autorităților slovace să asigure investigarea minuțioasă a constatărilor Oficiului Suprem de Audit; invită Curtea de Conturi Europeană să efectueze o anchetă și să publice un raport special privind plățile agricole în Slovacia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează Comisia specială a Parlamentului privind infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale să evalueze acuzațiile de fraudă în domeniul TVA, de spălare de bani și de folosire necorespunzătoare a fondurilor europene, precum și caracterul adecvat al normelor naționale privind confiscarea bunurilor în urma activităților infracționale în acest context, în special în ceea ce privește activitatea lui Ján Kuciak și a altor jurnaliști de investigație; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Consiliul să colaboreze cu statele membre participante în vederea înființării Parchetului European cât mai curând posibil, pentru o acțiune coordonată împotriva fraudei în UE și a altor infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă preocuparea în legătură cu constatările raportului elaborat de Comisia sa pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și de Comisia sa pentru control bugetar în urma misiunii lor de informare în Slovacia, care menționează faptul că selectarea procurorilor de rang înalt este considerată foarte politizată și că au existat o serie de acuzații de corupție împotriva unor înalți funcționari ce nu au dus la o anchetă adecvată; invită autoritățile slovace să consolideze imparțialitatea serviciilor de aplicare a legii și să țină cont de principalele constatări și recomandări ale raportului privind misiunea de informare a Parlamentului; invită guvernul și parlamentul din Slovacia să ia toate măsurile necesare pentru a restabili încrederea publicului în instituțiile statului, inclusiv în poliție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își reiterează regretul cu privire la decizia Comisiei de a nu publica Raportul UE privind combaterea corupției în 2017 și invită Comisia să își reia exercițiul anual de monitorizare a luptei împotriva corupției în toate statele membre, fără întârziere; invită Comisia să dezvolte un sistem de indicatori stricți și de criterii uniforme ușor aplicabile, pentru a măsura nivelul corupției din statele membre și a evalua politicile anticorupție ale acestora, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 8 martie 2016 referitoare la raportul anual pe 2014 privind protejarea intereselor financiare ale UE (7); |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că este de importanță fundamentală să se asigure respectarea deplină a valorilor europene comune enumerate la articolul 2 TUE și să se garanteze drepturile fundamentale prevăzute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită ferm un proces regulat de monitorizare și de dialog cu participarea tuturor statelor membre, în scopul protejării valorilor de bază ale UE, și anume democrația, drepturile fundamentale și statul de drept, proces care să implice Consiliul, Comisia și Parlamentul, astfel cum s-a propus în Rezoluția Parlamentului din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (Pactul pentru DSF); |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Președintelui Republicii Slovace. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0402.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0438.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0403.

(5)  A se vedea: https://rsf.org/en/journalists-killed

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0022.

(7)  JO C 50, 9.2.2018, p. 2.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/117

---

P8_TA(2018)0184

Un instrument pentru valori europene în vederea susținerii organizațiilor societății civile care promovează democrația, statul de drept și valorile fundamentale în cadrul Uniunii Europene

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (2018/2619(RSP))

(2019/C 390/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (1),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (ECHR), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (ECHR), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice - Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii”(COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice - Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii”(COM(2017)0030),

| — | având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care lucrează în domeniul drepturilor omului în UE”, publicat în ianuarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care lucrează în domeniul drepturilor omului în UE”, publicat în ianuarie 2018,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European intitulat „Finanțarea organizațiilor societății civile de către UE”, adoptat la 19 octombrie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European intitulat „Finanțarea organizațiilor societății civile de către UE”, adoptat la 19 octombrie 2017 (3),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât valorile europene comune fundamentale consacrate prin articolul 2 TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului, inclusiv respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, precum și principiile de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați nu pot fi considerate de la sine înțelese și trebuie să fie în permanență cultivate și protejate, deoarece deteriorarea lor în orice stat membru poate avea efecte negative pentru UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

A.

întrucât valorile europene comune fundamentale consacrate prin articolul 2 TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului, inclusiv respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, precum și principiile de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați nu pot fi considerate de la sine înțelese și trebuie să fie în permanență cultivate și protejate, deoarece deteriorarea lor în orice stat membru poate avea efecte negative pentru UE în ansamblul său;

| B. | întrucât o societate civilă activă și dezvoltată în toate statele membre ale UE constituie cea mai bună protecție împotriva erodării acestor valori; |
| --- | --- |

B.

întrucât o societate civilă activă și dezvoltată în toate statele membre ale UE constituie cea mai bună protecție împotriva erodării acestor valori;

| C. | întrucât numeroase organizații ale societății civile continuă să promoveze aceste valori, în ciuda faptului că se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în ceea ce privește obținerea finanțării necesare pentru a se dezvolta și a-și desfășura activitatea în mod independent și eficient; |
| --- | --- |

C.

întrucât numeroase organizații ale societății civile continuă să promoveze aceste valori, în ciuda faptului că se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în ceea ce privește obținerea finanțării necesare pentru a se dezvolta și a-și desfășura activitatea în mod independent și eficient;

| D. | întrucât UE acordă finanțare directă organizațiilor societății civile care își desfășoară activitatea în țări terțe, pentru a promova aceste valori, însă posibilitățile de finanțare pentru organizațiile societății civile care urmăresc acest obiectiv în UE sunt foarte limitate, în special în ceea ce privește organizațiile societății civile care activează la nivel local și național, |
| --- | --- |

D.

întrucât UE acordă finanțare directă organizațiilor societății civile care își desfășoară activitatea în țări terțe, pentru a promova aceste valori, însă posibilitățile de finanțare pentru organizațiile societății civile care urmăresc acest obiectiv în UE sunt foarte limitate, în special în ceea ce privește organizațiile societății civile care activează la nivel local și național,

| 1. | reiterează faptul că organizațiile societății civile sunt vitale pentru susținerea și promovarea valorilor consacrate la articolul 2 TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și a drepturilor omului, inclusiv respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și că aceste organizații joacă un rol crucial în promovarea cetățeniei active în UE, precum și în facilitarea unei dezbateri publice informate, ca parte a democrației pluraliste; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea ca UE să dezvolte modalități noi și eficiente de a proteja și de a promova aceste valori în Uniune; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră, în acest sens, că UE ar trebui să ofere sprijin financiar specific pentru organizațiile societății civile care activează la nivel local și național pentru promovarea și protejarea acestor valori; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită UE să instituie, în cadrul bugetului UE, un instrument de finanțare specific, care s-ar putea numi instrumentul pentru valori europene, pentru promovarea și protejarea valorilor consacrate la articolul 2 TUE, în special democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, în contextul următorului cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020, cu un nivel de finanțare cel puțin egal cu cel destinat Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, care vizează obiective similare dincolo de frontierele Uniunii; recomandă ca prioritatea structurală a acestui instrument să fie aceea de a crea un sector sănătos și durabil al organizațiilor societății civile de la nivel național și local, care să dispună de capacitatea de a-și îndeplini rolul în protejarea acestor valori; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că acest instrument ar trebui să ofere organizațiilor societății civile care sunt angajate în promovarea și protejarea acestor valori în interiorul UE granturi de funcționare (finanțare de bază, precum și granturi pentru proiecte și inițiative); |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că instrumentul ar trebui să fie gestionat de Comisie și că ar trebui să asigure proceduri rapide și flexibile de acordare a granturilor; recomandă, în special, ca procedura de solicitare să fie simplă și ușor accesibilă pentru organizațiile societății civile de la nivel local și național; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că instrumentul ar trebui să vizeze în special proiecte și inițiative care promovează valorile europene la nivel local și național, cum ar fi participarea civică și proiectele de sensibilizare și alte activități de supraveghere, și că proiectele și inițiativele transnaționale ar trebui să joace doar un rol subsidiar; consideră că ar trebui să se pună un accent deosebit pe consolidarea capacității organizațiilor societății civile de a comunica cu publicul larg, astfel încât să crească nivelul public de informare cu privire la democrația pluralistă și participativă, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că instrumentul ar trebui să fie complementar instrumentelor deja existente la nivel național și european care promovează și protejează aceste valori și, prin urmare, nu ar trebui să fie în detrimentul altor fonduri europene și naționale și activități în acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că în gestionarea noului instrument trebuie să fie asigurată responsabilitatea financiară, astfel cum este prevăzută în regulamentul financiar, în special în ceea ce privește respectarea obligațiilor legale, transparența deplină cu privire la utilizarea resurselor, buna gestiune financiară și utilizarea prudentă a resurselor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recomandă Comisiei să elaboreze un raport anual privind performanțele instrumentului și să publice o listă a organizațiilor și a activităților pe care le-a finanțat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0075.

(3)  JO C 81, 2.3.2018, p. 9.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/120

---

P8_TA(2018)0185

Încălcarea drepturilor omului și a statului de drept în cazul a doi soldați greci arestați și plasați în detenție în Turcia

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor omului și a statului de drept în cazul a doi soldați greci arestați și plasați în detenție în Turcia (2018/2670(RSP))

(2019/C 390/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere arestarea la 1 martie 2018 și menținerea în detenție de către autoritățile turce a doi soldați greci care au declarat că se rătăciseră datorită condițiilor meteorologice nefavorabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere arestarea la 1 martie 2018 și menținerea în detenție de către autoritățile turce a doi soldați greci care au declarat că se rătăciseră datorită condițiilor meteorologice nefavorabile,

| — | având în vedere faptul că partea respectivă a frontierei, în zona forestieră Kastanies, de-a lungul râului Evros/Meriç, este un punct de trecere important pentru migranți, refugiați și traficanți, precum și faptul că locotenentul și sergentul în cauză își efectuau turul obișnuit de patrulă a frontierei, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că partea respectivă a frontierei, în zona forestieră Kastanies, de-a lungul râului Evros/Meriç, este un punct de trecere important pentru migranți, refugiați și traficanți, precum și faptul că locotenentul și sergentul în cauză își efectuau turul obișnuit de patrulă a frontierei,

| — | având în vedere apelurile funcționarilor UE și NATO pentru eliberarea celor doi soldați, între care remarcându-se cel din partea Consiliul European din 22 martie 2018 și cel din timpul reuniunii liderilor UE-Turcia din 26 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelurile funcționarilor UE și NATO pentru eliberarea celor doi soldați, între care remarcându-se cel din partea Consiliul European din 22 martie 2018 și cel din timpul reuniunii liderilor UE-Turcia din 26 martie 2018,

| — | având în vedere eforturile guvernului elen pentru a obține eliberarea și returnarea soldaților, |
| --- | --- |

—

având în vedere eforturile guvernului elen pentru a obține eliberarea și returnarea soldaților,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2) din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că „orice persoană arestată trebuie să fie informată, în termenul cel mai scurt și într-o limbă pe care o înțelege, asupra motivelor arestării sale și asupra oricărei acuzații aduse împotriva sa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2) din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că „orice persoană arestată trebuie să fie informată, în termenul cel mai scurt și într-o limbă pe care o înțelege, asupra motivelor arestării sale și asupra oricărei acuzații aduse împotriva sa”,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 4 martie 2018, o instanță judiciară turcă din Edirne a hotărât continuarea detenției celor doi soldați, care sunt închiși în prezent în condiții de securitate maximă și sunt acuzați de a fi intrat ilegal pe teritoriul Turciei; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 4 martie 2018, o instanță judiciară turcă din Edirne a hotărât continuarea detenției celor doi soldați, care sunt închiși în prezent în condiții de securitate maximă și sunt acuzați de a fi intrat ilegal pe teritoriul Turciei;

| B. | întrucât cei doi soldați turci au fost deținuți într-o închisoare turcă timp de peste o lună fără a fi puși de acuzare și fără a li se fi adus la cunoștință infracțiunile de care sunt învinuiți; |
| --- | --- |

B.

întrucât cei doi soldați turci au fost deținuți într-o închisoare turcă timp de peste o lună fără a fi puși de acuzare și fără a li se fi adus la cunoștință infracțiunile de care sunt învinuiți;

| C. | întrucât cazurile anterioare similare de treceri accidentale ale frontierei de soldați greci sau turci au fost soluționate la fața locului, la nivelul autorităților militare locale ale ambelor părți; |
| --- | --- |

C.

întrucât cazurile anterioare similare de treceri accidentale ale frontierei de soldați greci sau turci au fost soluționate la fața locului, la nivelul autorităților militare locale ale ambelor părți;

| 1. | solicită autorităților turce să finalizeze rapid procedura judiciară, să-i elibereze pe cei doi soldați și să-i returneze în Grecia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă și tuturor statelor membre ale UE să dea dovadă de solidaritate cu Grecia și să solicite eliberarea imediată a celor doi soldați cu ocazia oricărui contact sau comunicări cu liderii și autoritățile turce, în spiritul dreptului internațional și al relațiilor de bună vecinătate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile turce să urmeze cu strictețe procedurile judiciare și să respecte întru totul, în privința tuturor celor interesați, drepturile omului consacrate în dreptul internațional, inclusiv în Convenția de la Geneva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președinților, guvernelor și parlamentelor Turciei și Greciei, Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei, autorităților competente din statele membre și NATO. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/121

---

P8_TA(2018)0186

Aplicarea dispozițiilor tratatului privind parlamentele naționale

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la aplicarea dispozițiilor tratatului privind parlamentele naționale (2016/2149(INI))

(2019/C 390/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 5 privind delegarea competențelor și subsidiaritatea, articolul 10 alineatul (1) privind democrația reprezentativă, articolul 10 alineatul (2) privind reprezentarea cetățenilor UE, articolul 10 alineatul (3) privind dreptul cetățenilor UE de a participa la viața democratică a Uniunii, articolul 11 privind democrația participativă, articolul 12 privind rolul parlamentelor naționale, articolul 48 alineatul (3) cu privire la procedura ordinară de revizuire și articolul 48 alineatul (7) (clauza pasarelă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 5 privind delegarea competențelor și subsidiaritatea, articolul 10 alineatul (1) privind democrația reprezentativă, articolul 10 alineatul (2) privind reprezentarea cetățenilor UE, articolul 10 alineatul (3) privind dreptul cetățenilor UE de a participa la viața democratică a Uniunii, articolul 11 privind democrația participativă, articolul 12 privind rolul parlamentelor naționale, articolul 48 alineatul (3) cu privire la procedura ordinară de revizuire și articolul 48 alineatul (7) (clauza pasarelă),

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 41 și 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 41 și 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 12 iunie 1997, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale (1), din 7 februarie 2002, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în contextul integrării europene (2), din 7 mai 2009, referitoare la dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în temeiul Tratatului de la Lisabona (3) și din 16 aprilie 2014, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 12 iunie 1997, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale (1), din 7 februarie 2002, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în contextul integrării europene (2), din 7 mai 2009, referitoare la dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în temeiul Tratatului de la Lisabona (3) și din 16 aprilie 2014, referitoare la relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (5), la capacitatea bugetară pentru zona euro (6) și la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (5), la capacitatea bugetară pentru zona euro (6) și la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (7),

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale, în special cel din 2 iulie 2015, pentru anul 2014 (COM(2015)0316), cel din 15 iulie 2016, pentru 2015 (COM(2016)0471), și rapoartele anuale ale Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea, în special raportul pentru anul 2015 din 15 iulie 2016 (COM(2016)0469) și cel pentru anul 2016, din 30 iunie 2017 (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind relațiile dintre Comisia Europeană și parlamentele naționale, în special cel din 2 iulie 2015, pentru anul 2014 (COM(2015)0316), cel din 15 iulie 2016, pentru 2015 (COM(2016)0471), și rapoartele anuale ale Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea, în special raportul pentru anul 2015 din 15 iulie 2016 (COM(2016)0469) și cel pentru anul 2016, din 30 iunie 2017 (COM(2017)0600),

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Direcției pentru relațiile cu parlamentele naționale din cadrul Parlamentului European, în special în Raportul intermediar pe 2016 privind relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Direcției pentru relațiile cu parlamentele naționale din cadrul Parlamentului European, în special în Raportul intermediar pe 2016 privind relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015 (8),

| — | având în vedere Cartea albă din 1 martie 2017 a Comisiei privind viitorul Europei și discursul din 13 septembrie 2017 privind starea Uniunii al Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, în care a fost prezentată o foaie de parcurs, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă din 1 martie 2017 a Comisiei privind viitorul Europei și discursul din 13 septembrie 2017 privind starea Uniunii al Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, în care a fost prezentată o foaie de parcurs,

| — | având în vedere declarația „O integrare europeană mai profundă: calea de urmat” a președinților Camerei Deputaților din Italia, Adunării Naționale din Franța, Bundestagului Germaniei, Camerei Deputaților din Luxemburg, semnată la 14 septembrie 2015 și aprobată în prezent de 15 camere parlamentare naționale din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația „O integrare europeană mai profundă: calea de urmat” a președinților Camerei Deputaților din Italia, Adunării Naționale din Franța, Bundestagului Germaniei, Camerei Deputaților din Luxemburg, semnată la 14 septembrie 2015 și aprobată în prezent de 15 camere parlamentare naționale din UE,

| — | având în vedere concluziile adoptate în cadrul reuniunilor Conferinței președinților parlamentelor din UE de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special cea de la Luxembourg din 2016 și cea de la Bratislava din 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate în cadrul reuniunilor Conferinței președinților parlamentelor din UE de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special cea de la Luxembourg din 2016 și cea de la Bratislava din 2017,

| — | având în vedere contribuțiile și concluziile reuniunilor Conferinței organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii ale parlamentelor Uniunii Europene (COSAC), prezentate de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special ale reuniunilor de la Valetta și Tallin din 2017, precum și rapoartele semestriale ale COSAC, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile și concluziile reuniunilor Conferinței organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii ale parlamentelor Uniunii Europene (COSAC), prezentate de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special ale reuniunilor de la Valetta și Tallin din 2017, precum și rapoartele semestriale ale COSAC,

| — | având în vedere articolul 13 din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (TSCG), care a consacrat organizarea de conferințe interparlamentare în scopul dezbaterii politicilor bugetare și a altor chestiuni care fac obiectul tratatului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (TSCG), care a consacrat organizarea de conferințe interparlamentare în scopul dezbaterii politicilor bugetare și a altor chestiuni care fac obiectul tratatului,

| — | având în vedere Rezoluția Senatului Republicii Cehe din 30 noiembrie 2016 (cea de-a 26-a rezoluție din cadrul celei de-a 11-a legislaturi), Rezoluția Senatului Republicii Italiene din 19 octombrie 2016 (Doc. XVIII nr 164) și contribuțiile Comisiei sale pentru politicile Uniunii Europene din 2 mai 2017 (Prot. 573), precum și contribuțiile Comisiei pentru afaceri ale UE a Adunării Naționale din Franța, din 31 mai 2017 (nr. de referință 2017/058) și ale Comisiei permanente pentru afaceri europene a Casei Reprezentanților din Țările de Jos, din 22 decembrie 2017 (scrisoarea A(2018)1067), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Senatului Republicii Cehe din 30 noiembrie 2016 (cea de-a 26-a rezoluție din cadrul celei de-a 11-a legislaturi), Rezoluția Senatului Republicii Italiene din 19 octombrie 2016 (Doc. XVIII nr 164) și contribuțiile Comisiei sale pentru politicile Uniunii Europene din 2 mai 2017 (Prot. 573), precum și contribuțiile Comisiei pentru afaceri ale UE a Adunării Naționale din Franța, din 31 mai 2017 (nr. de referință 2017/058) și ale Comisiei permanente pentru afaceri europene a Casei Reprezentanților din Țările de Jos, din 22 decembrie 2017 (scrisoarea A(2018)1067),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0127/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0127/2018),

| A. | întrucât parlamentele naționale contribuie în mod activ la buna funcționare a Uniunii Europene (articolul 12 din TUE), jucând astfel un rol important în ceea ce privește legitimitatea sa democratică și concretizându-l în cea mai mare măsură; |
| --- | --- |

A.

întrucât parlamentele naționale contribuie în mod activ la buna funcționare a Uniunii Europene (articolul 12 din TUE), jucând astfel un rol important în ceea ce privește legitimitatea sa democratică și concretizându-l în cea mai mare măsură;

| B. | întrucât răspunderea guvernelor naționale în fața parlamentelor lor în contextul afacerilor europene, care depinde de practici naționale individuale, este elementul central al rolului parlamentelor naționale în cadrul actualului tratat european; |
| --- | --- |

B.

întrucât răspunderea guvernelor naționale în fața parlamentelor lor în contextul afacerilor europene, care depinde de practici naționale individuale, este elementul central al rolului parlamentelor naționale în cadrul actualului tratat european;

| C. | întrucât, pentru o mai bună reprezentativitate, parlamentele naționale ar trebui să exercite controlul asupra guvernelor naționale, la fel cum Parlamentul European exercită controlul asupra executivului european; întrucât, cu toate acestea, nivelul influenței parlamentelor naționale asupra guvernelor naționale variază considerabil la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru o mai bună reprezentativitate, parlamentele naționale ar trebui să exercite controlul asupra guvernelor naționale, la fel cum Parlamentul European exercită controlul asupra executivului european; întrucât, cu toate acestea, nivelul influenței parlamentelor naționale asupra guvernelor naționale variază considerabil la nivelul statelor membre;

| D. | întrucât parlamentele naționale se plâng adesea de implicarea lor limitată în afacerile Uniunii și doresc să fie asociate în mai mare măsură la dezvoltarea procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

D.

întrucât parlamentele naționale se plâng adesea de implicarea lor limitată în afacerile Uniunii și doresc să fie asociate în mai mare măsură la dezvoltarea procesului de integrare europeană;

| E. | întrucât lipsa de transparență a proceselor legislative și decizionale ale UE riscă să submineze prerogativele parlamentelor naționale în temeiul tratatelor și al protocoalelor relevante și, în special, rolul acestora de supraveghetori ai guvernelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât lipsa de transparență a proceselor legislative și decizionale ale UE riscă să submineze prerogativele parlamentelor naționale în temeiul tratatelor și al protocoalelor relevante și, în special, rolul acestora de supraveghetori ai guvernelor;

| F. | întrucât pluralismul parlamentelor naționale este extrem de benefic pentru Uniune, în sensul că alinierea diverselor poziții politice în statele membre poate consolida și extinde dezbaterea transversală la nivel european; |
| --- | --- |

F.

întrucât pluralismul parlamentelor naționale este extrem de benefic pentru Uniune, în sensul că alinierea diverselor poziții politice în statele membre poate consolida și extinde dezbaterea transversală la nivel european;

| G. | întrucât subreprezentarea minorităților parlamentare în afacerile europene ar trebui compensată, respectând totodată integral majoritățile din fiecare parlament național și principiul reprezentării proporționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât subreprezentarea minorităților parlamentare în afacerile europene ar trebui compensată, respectând totodată integral majoritățile din fiecare parlament național și principiul reprezentării proporționale;

| H. | întrucât parlamentele naționale au un rol în orice revizuire a tratatelor europene și au fost recent invitate să se implice într-o serie de forumuri democratice ale UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât parlamentele naționale au un rol în orice revizuire a tratatelor europene și au fost recent invitate să se implice într-o serie de forumuri democratice ale UE;

| I. | întrucât o sferă publică europeană ar putea fi stimulată printr-o serie de forumuri privind viitorul Europei, care să fie organizate de parlamentele naționale și Parlamentul European, în calitate de reprezentanți naturali ai demos-ului european; întrucât astfel de forumuri ar putea fi sprijinite printr-o săptămână europeană comună, în care membrii camerelor parlamentare naționale să discute concomitent pe tema afacerilor europene cu comisari europeni și deputați în Parlamentul European; |
| --- | --- |

I.

întrucât o sferă publică europeană ar putea fi stimulată printr-o serie de forumuri privind viitorul Europei, care să fie organizate de parlamentele naționale și Parlamentul European, în calitate de reprezentanți naturali ai demos-ului european; întrucât astfel de forumuri ar putea fi sprijinite printr-o săptămână europeană comună, în care membrii camerelor parlamentare naționale să discute concomitent pe tema afacerilor europene cu comisari europeni și deputați în Parlamentul European;

| J. | întrucât, după cum arată tendințele electorale recente, criza economică, financiară și socială a accentuat neîncrederea și dezamăgirea cetățenilor UE față de actualul model democratic de reprezentare, atât la nivel european, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

J.

întrucât, după cum arată tendințele electorale recente, criza economică, financiară și socială a accentuat neîncrederea și dezamăgirea cetățenilor UE față de actualul model democratic de reprezentare, atât la nivel european, cât și la nivel național;

| K. | întrucât exercitarea dreptului parlamentelor naționale de a examina conformitatea cu principiul subsidiarității, pe baza așa-numitului sistem de alertă timpurie (SAT), a condus la îmbunătățirea parțială a relațiilor dintre instituțiile UE și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât exercitarea dreptului parlamentelor naționale de a examina conformitatea cu principiul subsidiarității, pe baza așa-numitului sistem de alertă timpurie (SAT), a condus la îmbunătățirea parțială a relațiilor dintre instituțiile UE și parlamentele naționale;

| L. | întrucât parlamentele naționale critică uneori SAT, susținând că dispozițiile acestuia nu sunt ușor de transpus în practică și nu au un domeniu de aplicare extins; |
| --- | --- |

L.

întrucât parlamentele naționale critică uneori SAT, susținând că dispozițiile acestuia nu sunt ușor de transpus în practică și nu au un domeniu de aplicare extins;

| M. | întrucât s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a SAT, după cum arată cele mai recente cifre privind numărul total de avize prezentate de parlamentele naționale în cadrul dialogului politic; întrucât utilizarea limitată a procedurii „cartonașului galben” și ineficacitatea procedurii „cartonașului portocaliu” indică faptul că este nevoie în continuare de îmbunătățiri și că este posibilă o mai bună coordonare între parlamentele naționale în acest sens; |
| --- | --- |

M.

întrucât s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a SAT, după cum arată cele mai recente cifre privind numărul total de avize prezentate de parlamentele naționale în cadrul dialogului politic; întrucât utilizarea limitată a procedurii „cartonașului galben” și ineficacitatea procedurii „cartonașului portocaliu” indică faptul că este nevoie în continuare de îmbunătățiri și că este posibilă o mai bună coordonare între parlamentele naționale în acest sens;

| N. | întrucât perioada de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 s-a dovedit a fi inadecvată pentru o monitorizare în timp util a conformității cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

N.

întrucât perioada de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul nr. 1 s-a dovedit a fi inadecvată pentru o monitorizare în timp util a conformității cu principiul subsidiarității;

| O. | întrucât SAT poate fi completat de sistemul care permite în prezent parlamentelor naționale să transmită propuneri constructive pentru a fi analizate de Comisie și ținând cont în mod corespunzător de dreptul său de inițiativă; |
| --- | --- |

O.

întrucât SAT poate fi completat de sistemul care permite în prezent parlamentelor naționale să transmită propuneri constructive pentru a fi analizate de Comisie și ținând cont în mod corespunzător de dreptul său de inițiativă;

| P. | întrucât mai multe parlamente naționale și-au exprimat interesul cu privire la un instrument de îmbunătățire a dialogului politic, fapt care le-ar oferi posibilitatea de a formula propuneri constructive pentru a fi analizate de Comisie și ținând cont în mod corespunzător de dreptul de inițiativă al Comisiei; |
| --- | --- |

P.

întrucât mai multe parlamente naționale și-au exprimat interesul cu privire la un instrument de îmbunătățire a dialogului politic, fapt care le-ar oferi posibilitatea de a formula propuneri constructive pentru a fi analizate de Comisie și ținând cont în mod corespunzător de dreptul de inițiativă al Comisiei;

| Q. | întrucât parlamentele naționale pot emite în orice moment avize în cadrul dialogului politic, își pot mandata guvernele să solicite formularea unor propuneri legislative prin intermediul Consiliului sau, în conformitate cu articolul 225 din TFUE, pot solicita pur și simplu Parlamentului să adreseze propuneri Comisiei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât parlamentele naționale pot emite în orice moment avize în cadrul dialogului politic, își pot mandata guvernele să solicite formularea unor propuneri legislative prin intermediul Consiliului sau, în conformitate cu articolul 225 din TFUE, pot solicita pur și simplu Parlamentului să adreseze propuneri Comisiei;

| R. | întrucât aplicarea unei proceduri de tip „cartonaș roșu” este considerată imposibilă în acest stadiu al procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

R.

întrucât aplicarea unei proceduri de tip „cartonaș roșu” este considerată imposibilă în acest stadiu al procesului de integrare europeană;

| S. | întrucât gama amplă de drepturi privind informarea prevăzută de Tratatul de la Lisabona ar putea fi consolidată dacă parlamentelor naționale li s-ar acorda mai multe resurse și mai mult timp pentru a analiza documentele transmise de către instituțiile UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât gama amplă de drepturi privind informarea prevăzută de Tratatul de la Lisabona ar putea fi consolidată dacă parlamentelor naționale li s-ar acorda mai multe resurse și mai mult timp pentru a analiza documentele transmise de către instituțiile UE;

| T. | întrucât IPEX (o platformă pentru schimbul continuu de informații între parlamentele naționale și între parlamentele naționale și instituțiile europene) ar trebui dezvoltată mai mult, în conformitate cu Strategia digitală, în care Parlamentul European are un important rol de sprijin; |
| --- | --- |

T.

întrucât IPEX (o platformă pentru schimbul continuu de informații între parlamentele naționale și între parlamentele naționale și instituțiile europene) ar trebui dezvoltată mai mult, în conformitate cu Strategia digitală, în care Parlamentul European are un important rol de sprijin;

| U. | întrucât cooperarea interinstituțională s-a îmbunătățit după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a așa-numitei inițiative Barroso - dialogul politic lansat de Comisie în septembrie 2006, prin care parlamentele naționale au posibilitatea de a formula observații, reacții pozitive sau critici la adresa propunerilor Comisiei; |
| --- | --- |

U.

întrucât cooperarea interinstituțională s-a îmbunătățit după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a așa-numitei inițiative Barroso - dialogul politic lansat de Comisie în septembrie 2006, prin care parlamentele naționale au posibilitatea de a formula observații, reacții pozitive sau critici la adresa propunerilor Comisiei;

| V. | întrucât parlamentele naționale își exprimă ocazional nemulțumirea cu privire la relațiile lor cu Uniunea Europeană, susținând că acestea sunt prea complexe; |
| --- | --- |

V.

întrucât parlamentele naționale își exprimă ocazional nemulțumirea cu privire la relațiile lor cu Uniunea Europeană, susținând că acestea sunt prea complexe;

| W. | întrucât parlamentele naționale au competențe importante în materie de libertate, securitate și justiție în temeiul articolelor 70, 85 și 88 din TFUE și, prin urmare, ar trebui să joace un rol important în viitorul politicii de securitate și apărare a Uniunii; |
| --- | --- |

W.

întrucât parlamentele naționale au competențe importante în materie de libertate, securitate și justiție în temeiul articolelor 70, 85 și 88 din TFUE și, prin urmare, ar trebui să joace un rol important în viitorul politicii de securitate și apărare a Uniunii;

| X. | întrucât ar trebui să existe un control parlamentar național și european mai mare al politicilor fiscale și economice, al deciziilor adoptate și al problemelor legate de guvernare la nivelul UE; |
| --- | --- |

X.

întrucât ar trebui să existe un control parlamentar național și european mai mare al politicilor fiscale și economice, al deciziilor adoptate și al problemelor legate de guvernare la nivelul UE;

| Y. | întrucât decizia Curții de Justiție din 16 mai 2017 privind caracterul mixt al acordului comercial dintre UE și Singapore a schimbat modul în care parlamentele naționale vor fi implicate în acorduri comerciale pe viitor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât decizia Curții de Justiție din 16 mai 2017 privind caracterul mixt al acordului comercial dintre UE și Singapore a schimbat modul în care parlamentele naționale vor fi implicate în acorduri comerciale pe viitor;

| Z. | întrucât o interacțiune mai bună și un schimb îmbunătățit de informații între deputații din PE și membrii parlamentelor naționale, precum și între funcționarii parlamentelor naționale ar putea contribui la îmbunătățirea controlului dezbaterii europene la nivel național și, astfel, ar promova o cultură politică și parlamentară cu adevărat europeană, |
| --- | --- |

Z.

întrucât o interacțiune mai bună și un schimb îmbunătățit de informații între deputații din PE și membrii parlamentelor naționale, precum și între funcționarii parlamentelor naționale ar putea contribui la îmbunătățirea controlului dezbaterii europene la nivel național și, astfel, ar promova o cultură politică și parlamentară cu adevărat europeană,

Controlul activității guvernamentale în domeniul afacerilor europene

| 1. | consideră că exercitarea drepturilor și obligațiilor parlamentelor naționale care decurg din Tratatul de la Lisabona a consolidat rolul lor în cadrul constituțional european, contribuind astfel la îmbunătățirea pluralismului, a legitimității democratice și a funcționării Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște faptul că guvernele naționale sunt democratic răspunzătoare în fața parlamentelor naționale, astfel cum se recunoaște la articolul 10 alineatul (2) din TUE, în conformitate cu ordinea lor constituțională națională; consideră că această responsabilitate este un element fundamental al rolului camerelor parlamentare naționale în Uniunea Europeană; încurajează parlamentele naționale să își exercite pe deplin funcțiile lor europene, pentru a influența și controla în mod direct conținutul politicilor europene, în special prin monitorizarea guvernelor lor naționale, în calitatea acestora de membri ai Consiliului European și ai Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită statele membre să se asigure că parlamentelor naționale li se acordă suficient timp, capacitatea și accesul necesar la informații pentru a-și îndeplini rolul constituțional de a controla și legitima activitatea guvernelor naționale atunci când acestea acționează la nivel european, în cadrul Consiliului sau al Consiliului European; recunoaște că această funcție europeană ar trebui să se desfășoare în deplină conformitate cu tradițiile constituționale ale statelor membre; consideră că, pentru a menține și consolida acest rol, schimbul de bune practici și interacțiunea existente între parlamentele naționale ar trebui consolidate și promovate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că transparența metodelor de lucru și a proceselor decizionale ale instituțiilor UE reprezintă o condiție prealabilă pentru a le permite parlamentelor naționale să își îndeplinească în mod eficient rolul instituțional ce rezultă din tratate; solicită, în continuare, parlamentelor naționale să își folosească pe deplin competențele în scopul de a controla acțiunile guvernelor la nivel european, printre altele, adaptându-și organizarea internă, calendarele și regulamentele de procedură pentru a putea face acest lucru; propune, în plus, un schimb de bune practici între camerele naționale, dezbateri periodice între miniștri și comisiile specializate din parlamentele naționale, înainte și după reuniunile Consiliului și Consiliului European, și reuniuni periodice între membrii parlamentelor naționale, comisari și deputați în Parlamentul European; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că trebuie avut grijă să se evite orice fel de suprareglementare în ceea ce privește legislația europeană din partea statelor membre și că parlamentele naționale joacă un rol esențial în acest sens; reamintește, în același timp, că acest lucru nu aduce atingere dreptului statelor membre de a aplica clauze privind menținerea nivelului de protecție și de a stabili, de exemplu, standarde sociale și de mediu mai ridicate la nivel național; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește, încurajând totodată un dialog politic și consolidat cu parlamentele naționale și recunoscând necesitatea clară de a consolida participarea parlamentară, că deciziile trebuie adoptate în conformitate cu competențele constituționale și ținând cont de delimitarea clară a competențelor decizionale ale organismelor naționale și, respectiv, europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui să fie implicate mai mult în semestrul european și recomandă o mai bună coordonare a calendarelor bugetare la nivel național și european pe parcursul întregului proces, pentru a încuraja utilizarea mai eficientă a acestui instrument; reamintește, în plus, că alinierea semestrului european la agendele parlamentelor naționale ar putea contribui, de asemenea, la coordonarea politicilor economice, subliniind în același timp că o astfel de aliniere nu ar trebui să ignore competențele de autoguvernare și normele de procedură specifice ale fiecărei camere parlamentare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | propune fixarea unei perioade naționale pentru dialogul bugetar, în cursul căreia parlamentele naționale să poată dezbate și contribui la Semestrul european, mandatându-și guvernele în relațiile cu Comisia și Consiliul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că, în timpul ultimei reuniuni plenare a Conferinței organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii (COSAC) de la Tallinn, a fost recunoscut faptul că majoritatea parlamentelor naționale participă în mod activ la reuniunile plenare pentru a dezbate probleme legate de UE, fie la intervale regulate, fie ad-hoc, și că derularea mai multor dezbateri plenare privind probleme legate de UE sporește vizibilitatea Uniunii și le oferă cetățenilor posibilitatea de a afla mai multe despre agenda UE și despre pozițiile partidelor politice în aceste privințe; |
| --- | --- |

9.

Crearea unei sfere publice europene

| 10. | remarcă faptul că alinierea diverselor poziții politice din statele membre ar putea consolida și extinde dezbaterile transversale la nivel european; recomandă, prin urmare, ca delegațiile parlamentare naționale care acționează pe lângă instituțiile europene să reflecte diversitatea politică; subliniază importanța principiului reprezentării proporționale a membrilor diferitelor partide politice în această privință; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că voința cu forță constrângătoare a majorități parlamentare ar putea fi exprimată în avizele parlamentelor naționale, în cadrul SAT sau în afara acestuia; sprijină, cu toate acestea, ideea de a acorda minorităților politice parlamentare naționale posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere divergente, care ar putea apoi să fie incluse în anexele la aceste avize; consideră că aceste avize ar trebui să fie emise respectând pe deplin principiul proporționalității și în conformitate cu regulamentul de procedură al fiecărei camere parlamentare naționale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de recentele apeluri privind o serie de convenții democratice în întreaga Europă; consideră, în acest sens, că instituirea unei săptămâni europene anuale le-ar permite deputaților în PE și comisarilor, în special vicepreședinților responsabili cu clusterele, să se prezinte în fața tuturor adunărilor parlamentare naționale pentru a discuta și a explica agenda europeană alături de membri ai parlamentelor naționale și de reprezentanți ai societății civile; propune revizuirea propriilor sale norme de procedură pentru a sprijini această inițiativă, și încurajează parlamentele naționale să facă același lucru; consideră, în plus, că întâlnirile dintre grupurile politice naționale și europene în cadrul cooperării interparlamentare a UE ar putea aduce valoare adăugată sub forma unei dezbateri politice europene autentice; |
| --- | --- |

12.

Susținerea reformei SAT

| 13. | subliniază că SAT a fost utilizat rar de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și consideră că ar putea fi reformat în actualul cadru constituțional; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată că exemple precum declanșarea procedurii „cartonașului galben” împotriva propunerii Comisiei privind revizuirea Directivei privind detașarea lucrătorilor în 2016 demonstrează că SAT este funcțional; subliniază că utilizarea limitată a procedurii „cartonașului galben” ar putea indica faptul că principiul subsidiarității este, în general, respectat în UE; consideră, prin urmare, că deficiențele de ordin procedural ale SAT nu ar trebui considerate probe concludente privind nerespectarea principiului subsidiarității; reamintește, în plus, că parlamentele naționale pot interveni și pot examina problema respectării principiului subsidiarității înainte de prezentarea unei propuneri legislative de către Comisie sub forma unor cărți verzi și albe sau înainte de prezentarea anuală a programului de lucru al Comisiei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că, pentru fiecare inițiativă legislativă nouă, Comisia este obligată să verifice dacă UE are dreptul de a acționa și dacă acțiunea sa este justificată; subliniază, în plus, că experiența anterioară a dovedit că separarea dimensiunii politice a principiului subsidiarității de dimensiunea juridică a principiului proporționalității este uneori dificilă și problematică; invită, prin urmare, Comisia ca, în răspunsurile sale la avizele motivate emise în cadrul SAT sau în afara acestui cadru, să abordeze și problema proporționalității și, după caz, orice preocupări referitoare la opțiunile de politică propuse, pe lângă interpretarea sa asupra principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de solicitarea formulată de parlamentele naționale de a se prelungi termenul de opt săptămâni în care pot emite avize motivate în conformitate cu articolul 3 din Protocolul nr. 1; subliniază, cu toate acestea, că actualul cadru al tratatului nu prevede o astfel de extindere; consideră, prin urmare, că Comisia ar trebui să aplice o perioadă de notificare tehnică în cadrul SAT, pentru a lăsa mai mult timp între data la care proiectele de acte legislative sunt primite de fapt de camerele parlamentare naționale și data la care începe perioada de opt săptămâni; reamintește, în acest sens, că în 2009 au fost puse în practică de către Comisie alte modalități practice pentru funcționarea mecanismului de control al subsidiarității; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de solicitarea formulată de unele parlamente naționale de a se prelungi termenul de opt săptămâni în care pot emite un aviz motivat în conformitate cu articolul 6 din Protocolul nr. 2; |
| --- | --- |

17.

| 18. | propune, în concordanță cu dialogul politic lansat de Comisie în 2016, utilizarea pe deplin a sistemului prin care parlamentele naționale pot transmite propuneri constructive Comisiei cu scopul de a influența în mod pozitiv dezbaterea europeană și competența de inițiativă a Comisiei; sugerează, în această privință, că Comisia ar putea să beneficieze de libertatea fie de a ține cont de astfel de propuneri, fie de a emite un răspuns oficial, subliniind motivele pentru care nu face acest lucru; subliniază că o astfel de procedură nu poate consta într-un drept de inițiativă sau de a retrage sau modifica legislația, deoarece acest lucru ar submina „metoda Uniunii” și distribuția competențelor între nivelul național și cel european și, astfel, ar încălca tratatele; recomandă între timp ca, în cazul unei revizuiri viitoare a tratatelor, dreptul de inițiativă legislativă să fie atribuit Parlamentului European, în calitate de reprezentant direct al cetățenilor UE; |
| --- | --- |

18.

Aplicarea dreptului la informare

| 19. | reamintește că articolul 12 din TUE și Protocolul nr. 1 le conferă parlamentelor naționale dreptul de a primi direct informații de la instituțiile europene; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că parlamentele naționale ar putea trata mai bine informațiile care le sunt transmise, fie prin SAT, fie în temeiul dreptului lor la informare, dacă platforma IPEX ar avea rolul unei agore sau al unui forum pentru dialog informal permanent între parlamentele naționale și între acestea și instituțiile europene; decide, prin urmare, să promoveze utilizarea platformei pentru consolidarea dialogului politic; recomandă ca parlamentele naționale să utilizeze la momentul potrivit platforma IPEX pentru a asigura declanșarea timpurie a mecanismului național de control; recomandă utilizarea IPEX drept canal pentru partajarea sistematică a informațiilor și pentru identificarea timpurie a problemelor legate de subsidiaritate; observă potențialul dezvoltării IPEX ca principal canal de comunicare și transmitere a documentelor relevante de la instituțiile UE către parlamentele naționale și invers și, în acest context, se angajează să ofere asistență organelor administrative ale camerelor parlamentare naționale cu privire la modul în care să utilizeze platforma; încurajează, de asemenea, instituirea mai multor schimburi de funcționari din instituții și din grupurile politice între administrațiile Parlamentului European și parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

20.

O cooperare interinstituțională mai bună

| 21. | ia act de cooperarea existentă între Parlamentul European și parlamentele naționale în cadrul COSAC, al Conferinței interparlamentare privind politica externă și de securitate comună și în temeiul articolului 13 din TSCG; subliniază că o astfel de cooperare ar trebui să se desfășoare pe baza principiilor consensului, schimbului de informații și consultării, pentru ca parlamentele naționale să exercite un control asupra guvernelor și administrațiilor lor respective; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiterează faptul că actualul cadru al relațiilor dintre Uniune și parlamentele naționale ar putea fi simplificat și armonizat, pentru a deveni mai eficient și mai eficace; solicită, în acest context, o revizuire a angajamentului dintre Uniune și parlamentele naționale, la nivelul platformelor și forumurilor existente, în vederea consolidării acestor relații și a adaptării lor la nevoile actuale; insistă, totuși, asupra unei delimitări clare între competențele decizionale ale parlamentelor naționale și cele ale Parlamentului European, când parlamentele naționale ar trebui să își exercite funcția europeană în temeiul constituțiilor lor naționale, în special prin exercitarea controlului asupra membrilor guvernelor lor naționale ca membre ale Consiliului European și ale Consiliului, la acest nivel fiind cel mai bine plasate pentru a monitoriza procesul legislativ european; respinge, prin urmare, crearea unor organisme decizionale parlamentare mixte din motive de transparență, responsabilitate și capacitate de a acționa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că o consolidare a dialogului politic și tehnic dintre comisiile parlamentare, atât la nivel național, cât și la nivel european, ar fi un pas foarte productiv înspre o cooperare interparlamentară totală; are în vedere posibilitatea de a aloca resurse suplimentare pentru a atinge acest obiectiv și utilizarea videoconferințelor, atunci când este posibil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște importanța reuniunilor interparlamentare la nivel de comisii, stabilite la articolele 9 și 10 din Protocolul nr. 1; consideră că ar putea fi îmbunătățită cooperarea interinstituțională dacă deputații din Parlamentul European și membrii parlamentelor naționale ar acorda o mai mare importanță acestor reuniuni și dacă acestea ar fi pregătite printr-o mai strânsă cooperare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recomandă ca parlamentele naționale să fie pe deplin implicate în continuarea dezvoltării politicii de securitate și apărare comune; consideră că implicarea acestora ar trebui promovată în strânsă cooperare cu Parlamentul European și respectând pe deplin prevederile constituțiilor naționale privind politicile de securitate și apărare, inclusiv prin reuniuni interparlamentare comune între reprezentanți ai parlamentelor naționale și deputații în Parlamentul European și printr-un dialog politic între o comisie cu drepturi depline pentru securitate și apărare din Parlamentul European și comisiile parlamentare naționale de resort; ia act de potențialul acestei situații pentru ca statele membre ale UE care sunt neutre să exercite un control constructiv în acest domeniu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că o consolidare a dialogului politic și legislativ între parlamentele naționale și cu acestea ar contribui la respectarea obiectivelor stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  JO C 200, 30.6.1997, p. 153.

(2)  JO C 284 E, 21.11.2002, p. 322.

(3)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 94.

(4)  JO C 443, 22.12.2017, p. 40.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0049.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0050.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0048.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0421.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/128 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/128

---

P8_TA(2018)0187

Raportul anual privind politica în domeniul concurenței

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la raportul anual privind politica în domeniul concurenței (2017/2191(INI))

(2019/C 390/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 39, 42, 101-109 și 174, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 39, 42, 101-109 și 174,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 31 mai 2017 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016 (COM(2017)0285), precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din aceeași dată (SWD(2017)0175), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 31 mai 2017 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016 (COM(2017)0285), precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din aceeași dată (SWD(2017)0175),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (1),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 9 iulie 2014 intitulată „Către un control mai eficace al concentrărilor economice în UE”(COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 9 iulie 2014 intitulată „Către un control mai eficace al concentrărilor economice în UE”(COM(2014)0449),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1084 al Comisiei din 14 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 în ceea ce privește ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare, pragurile de notificare pentru ajutoarele pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului, ajutoarele pentru infrastructurile sportive și pentru infrastructurile de agrement multifuncționale, precum și schemele de ajutoare regionale de exploatare pentru regiunile ultraperiferice și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 în ceea ce privește calcularea costurilor eligibile (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1084 al Comisiei din 14 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 în ceea ce privește ajutoarele pentru infrastructurile portuare și aeroportuare, pragurile de notificare pentru ajutoarele pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului, ajutoarele pentru infrastructurile sportive și pentru infrastructurile de agrement multifuncționale, precum și schemele de ajutoare regionale de exploatare pentru regiunile ultraperiferice și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 702/2014 în ceea ce privește calcularea costurilor eligibile (2),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind oferirea de mijloace autorităților de concurență din statele membre astfel încât să fie organisme mai eficace de asigurare a respectării normelor și privind garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind oferirea de mijloace autorităților de concurență din statele membre astfel încât să fie organisme mai eficace de asigurare a respectării normelor și privind garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne (COM(2017)0142),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iulie 2016 privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iulie 2016 privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la acordurile de cooperare ale Uniunii Europene în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii în domeniul concurenței – calea de urmat (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la acordurile de cooperare ale Uniunii Europene în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii în domeniul concurenței – calea de urmat (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (7) și rezoluțiile sale din anii precedenți pe aceeași temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (7) și rezoluțiile sale din anii precedenți pe aceeași temă,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul (8),

| — | având în vedere normele, orientările, deciziile, rezoluțiile, comunicările și documentele pertinente ale Comisiei pe tema concurenței, |
| --- | --- |

—

având în vedere normele, orientările, deciziile, rezoluțiile, comunicările și documentele pertinente ale Comisiei pe tema concurenței,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European referitor la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European referitor la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (9),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0049/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0049/2018),

| 1. | salută Raportul Comisiei din 31 mai 2017 privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016, care arată că, într-un mediu concurențial echitabil, investițiile și inovarea sunt esențiale pentru viitorul Europei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sprijină cu fermitate independența Comisiei și a autorităților naționale de concurență (ANC) în misiunea lor de definire a normelor UE în domeniul concurenței și de garantare a respectării acestora în beneficiul tuturor cetățenilor UE și a întreprinderilor care își desfășoară activitatea în Uniune; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută și încurajează în continuare eforturile Comisiei de a menține, în plus față de dialogul structurat cu Margrethe Vestager, comisarul pentru concurență, o serie de contacte periodice cu membrii comisiei competente a Parlamentului și grupul său de lucru privind politica în domeniul concurenței; este convins că Raportul anual al Comisiei privind politica în domeniul concurenței reprezintă un element esențial în ceea ce privește exercitarea controlului democratic și salută răspunsul Comisiei cu privire la toate cererile specifice adoptate de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să asigure o informare periodică a Parlamentului European și un schimb frecvent de opinii cu acesta cu privire la elaborarea și punerea în aplicare a legislației UE, a acordurilor internaționale și a altor instrumente juridice neobligatorii referitoare la politica în domeniul concurenței, în conformitate cu Acordul interinstituțional (AII) dintre Comisie și Parlament; constată că nu se ține cont în mod satisfăcător de acest aspect, de exemplu în cadrul consultărilor care vizează acordul dintre Uniunea Europeană și Canada privind schimbul de informații în cursul procedurilor în domeniul concurenței; invită Consiliul să ratifice cât mai curând acordul UE-Canada; intenționează să promoveze schimburi periodice de opinii în cadrul comisiei competente cu Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC), precum și cu autoritățile naționale de concurență; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a actelor legislative legate de finalizarea pieței unice, de exemplu în sectorul energetic (inclusiv autoconsumul), al transporturilor, al pieței digitale, precum și în sectorul serviciilor financiare cu amănuntul, pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a normelor UE în materie de concurență și a realiza o aplicare uniformă a acestora în statele membre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că ajutoarele de stat pot fi un instrument indispensabil pentru a asigura infrastructura și aprovizionarea necesară atât pentru sectorul energetic, cât și pentru cel al transporturilor, în special în Europa, unde are loc o tranziție către sisteme de aprovizionare cu energie și de transport mai curate și mai ecologice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | menționează că ajutoarele de stat pot fi necesare pentru a asigura furnizarea de servicii de interes economic general, inclusiv în domeniul energiei, al transporturilor și al telecomunicațiilor; subliniază că intervenția statului este adesea cel mai bun instrument politic pentru a asigura servicii esențiale pentru sprijinirea regiunilor izolate, îndepărtate sau periferice și a insulelor din Uniune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că este important să se garanteze un nivel de concurență care să presupună asigurarea posibilității de a efectua achiziții transfrontaliere pe piața intra-europeană a serviciilor financiare, inclusiv a asigurărilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că în regiunile sau insulele periferice, conectivitatea este esențială pentru a sprijini și a dezvolta un nivel acceptabil de inițiative sociale și economice, prin menținerea legăturilor comerciale vitale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că accesul la numerar prin intermediul ATM-urilor este un serviciu public esențial, care trebuie furnizat fără nicio practică discriminatorie, anticoncurențială sau neloială și, prin urmare, nu trebuie să genereze costuri excesive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută eforturile depuse de DG Concurență pentru a continua dezvoltarea unei forțe de muncă durabile și echilibrate pe parcursul anului 2016; salută, în plus, îmbunătățirea gestionării resurselor umane în cadrul DG Concurență și faptul că rotația personalului a scăzut la cel mai redus nivel de la începutul statisticilor (de la 13,9 % în 2015 la 10,8 % în 2016 (10); invită Comisia să realoce resurse financiare și umane suficiente pentru DG Concurență și să asigure stabilitatea finanțelor pentru modernizarea instrumentelor electronice și informatice ale direcției, pentru a face față creșterii volumului de muncă și a progreselor tehnologice; solicită, din nou, o separare strictă între departamentele care elaborează orientări și cele responsabile de aplicarea acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută progresele realizate de DG Concurență în domeniul egalității de șanse, inclusiv reprezentarea în proporție de 36 % a femeilor în posturi de conducere de nivel mediu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază, din nou, că corupția în domeniul achizițiilor publice afectează competitivitatea europeană prin denaturarea gravă a pieței; reamintește că achizițiile publice reprezintă una dintre activitățile guvernamentale cele mai vulnerabile la corupție; evidențiază faptul că, în anumite state membre, achizițiile finanțate de UE prezintă riscuri de corupție mai mari decât achizițiile finanțate la nivel național; invită Comisia să își continue eforturile pentru a preveni utilizarea necorespunzătoare a fondurilor UE și a stimula responsabilitatea în domeniul achizițiilor publice; salută, de asemenea, instituirea Parchetului European; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată că normele UE nu stabilesc termene specifice pentru anchetele antitrust, ceea ce implică faptul că deciziile se iau uneori prea târziu, după ce concurenții au fost obligați să iasă de pe piață; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să adopte orientări indicative pentru a reduce durata anchetelor antitrust și a procedurilor privind abuzul de poziție dominantă, cu scopul de a preveni incertitudinea sau sarcina excesivă pentru întreprinderi și pentru a crea un peisaj concurențial care să fie în beneficiul consumatorilor; avertizează că termenele mai flexibile ar trebui să fie permise numai în cazuri complexe, în care anchetele urmează să fie extinse și la alte întreprinderi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, deși trebuie să existe un echilibru între ritmul desfășurării anchetelor și necesitatea de a proteja în mod corespunzător drepturile la apărare și calitatea anchetelor, termenele orientative pot ajuta autoritățile antitrust să utilizeze mai eficient resursele de care dispun; ia act de faptul că, pentru ca anchetele antitrust importante să se realizeze mai rapid, Comisia și părțile interesate ar putea crește gradul de utilizare a unor proceduri antitrust raționalizate și ar putea îmbunătăți accesul la dosarele pertinente; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de faptul că majoritatea deciziilor privind chestiuni legate de antitrust sunt adoptate la nivel național; invită Comisia să monitorizeze, prin urmare, ținând seama de principiile subsidiarității și proporționalității, coerența și independența globală a politicii în domeniul concurenței și a aplicării acesteia în interiorul pieței interne, cu sprijinul REC; subliniază că independența autorităților naționale de concurență (ANC) este extrem de importantă și, prin urmare, salută propunerea Comisiei privind REC+ menită să consolideze capacitatea ANC de a asigura o aplicare mai eficientă a legislației UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că Comisia ar trebui să verifice dacă, pentru a fi în măsură să își îndeplinească sarcinile în condiții de independență deplină, ANC sunt dotate cu resurse financiare, umane și tehnice corespunzătoare și că alegerea sau numirea directorilor și conducerii superioare este transparentă și nu este influențată politic; subliniază că autonomia ANC, inclusiv din punct de vedere bugetar, este esențială pentru a se asigura punerea în aplicare eficace a legislației UE în domeniul concurenței; solicită statelor membre să se asigure că ANC fac publice rapoartele anuale care conțin statistici și o sinteză motivată a activităților lor și solicită Comisiei să transmită un raport anual Parlamentului în ceea ce privește aceste aspecte esențiale; consideră că ANC trebuie să dețină proceduri pentru a se asigura că personalul și directorii lor, pentru o perioadă de timp rezonabilă după ce și-au părăsit postul, se abțin de la ocuparea de poziții care pot da naștere unui conflict de interese în legătură cu un caz specific în care erau implicați la ANC; subliniază importanța REC, care oferă o platformă pentru schimburi periodice între Comisie și autoritățile naționale de concurență pentru a asigura aplicarea eficientă și coerentă a normelor în materie de concurență; invită Comisia să ia în considerare opinia autorităților naționale de concurență; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că un studiu referitor la gradul de conștientizare și de înțelegere a normelor UE în domeniul concurenței și privind ajutoarele de stat s-ar putea dovedi util în cadrul întreprinderilor, în special al celor mici și mijlocii, pentru a accelera punerea în aplicare a dreptului UE în domeniul concurenței, dar și pentru a furniza orientări în acest sens; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că măsurile provizorii reprezintă un instrument important, în special în economia digitală, pentru a se asigura că încălcările normelor în cursul unei investigații nu aduc prejudicii grave și ireparabile concurenței; invită Comisia să verifice opțiunile disponibile pentru a accelera o procedură înaintea autorităților din domeniul concurenței în scopul aplicării articolelor 101 și 102 din TFUE sau pentru a simplifica adoptarea măsurilor provizorii; invită, în acest sens, Comisia să realizeze un studiu și să prezinte Parlamentului și Consiliului rezultatele și, dacă este cazul, o propunere legislativă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia ca, în cadrul unei posibile reforme a Regulamentului privind concentrările economice, să examineze cu atenție dacă practicile actuale de evaluare iau în considerare particularitățile piețelor digitale într-o măsură suficientă; consideră că ar putea fi nevoie de adaptarea criteriilor de intervenție pentru evaluarea concentrărilor în economia digitală; subliniază, de asemenea, că independența autorităților naționale în domeniul concurenței trebuie asigurată nu doar în ceea ce privește aplicarea articolelor 101 și 102 din TFUE, ci și în ceea ce privește garantarea respectării normelor europene privind concentrările economice; prin urmare, subliniază necesitatea unor norme echivalente în acest domeniu, la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută eforturile susținute ale Comisiei de a clarifica diferitele aspecte ale definiției ajutorului de stat, după cum se demonstrează în Comunicarea sa privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, care constituie o componentă esențială a inițiativei de modernizare a ajutoarelor de stat; remarcă, în special, eforturile Comisiei de clarificare a noțiunilor de „întreprindere”și „activitate economică”; observă însă că este în continuare dificil de trasat o linie de demarcație între activitățile economice și cele fără caracter economic, mai ales în domeniul afacerilor sociale; subliniază în continuare că rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene este de a asigura interpretarea corectă a tratatului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reafirmă că o concurență fiscală loială este esențială pentru integritatea pieței interne și că toți actorii de pe piață, inclusiv societățile digitale, ar trebui să achite contribuțiile fiscale care le revin în locul în care generează profit și să concureze în condiții de egalitate; salută anchetele aprofundate ale Comisiei în acest sens și subliniază că este necesar să se combată frauda fiscală și planificarea fiscală agresivă pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul pieței unice și a consolida bugetele publice; subliniază că normele privind ajutoarele de stat se aplică, de asemenea, scutirilor fiscale și că este esențial să se elimine practicile denaturante anticoncurențiale, cum ar fi avantajele fiscale selective; invită statele membre să se asigure că Comisia are acces la toate informațiile pertinente care au făcut obiectul unor schimburi între autoritățile fiscale naționale, pentru a evalua compatibilitatea deciziilor și regimurilor lor fiscale cu normele UE în materie de concurență; |
| --- | --- |

23.

| 24. | își exprimă îngrijorarea față de inacțiunea autorităților din domeniul concurenței împotriva eliminării retroactive a schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile; subliniază că această lipsă de acțiune a denaturat într-o mai mare măsură concurența, deoarece investitorii internaționali au reușit să obțină despăgubiri, în timp ce investitorii locali nu au reușit acest lucru; invită Comisia să investigheze efectele de denaturare ale plăților pentru capacitate existente și ale plăților pentru moratoriul nuclear pe piețele de energie electrică; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca orientările privind ajutoarele de stat să fie revizuite pentru a include cazurile de concurență neloială care depășesc cadrul deciziilor fiscale și al prețurilor de transfer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea unor reglementări și a unor politici fiscale simple și transparente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută călduros decizia adoptată de Comisie împotriva avantajelor fiscale ilegale acordate întreprinderii Amazon, precum și hotărârile sale anterioare importante privind avantajele fiscale selective ilegale și subliniază că este esențial să se recupereze la timp ajutoarele ilegale; constată că Luxemburg și-a anunțat intenția de a contesta decizia referitoare la Amazon, la fel cum a procedat Irlanda în cazul Apple; invită Comisia să continue să monitorizeze situația din toate statele membre și să adopte decizii în raport cu eventuale cazuri de ajutor ilegal de stat în toate cazurile comparabile, pentru a garanta egalitatea de tratament și a restabili condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea impozitării întreprinderilor digitale în funcție de activitatea lor reală din statele membre, prin captarea cifrei de afaceri generate prin intermediul platformelor digitale, prevenind astfel un dezavantaj concurențial pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea prin intermediul unei prezențe fizice permanente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că o concurență loială în cadrul pieței interne poate fi împiedicată de planificarea fiscală, deoarece întreprinderile noi și IMM-urile care își desfășoară activitatea doar într-o singură țară sunt penalizate comparativ cu societățile multinaționale, care pot transfera profiturile sau pot aplica alte forme de planificare fiscală agresivă printr-o gamă variată de decizii și instrumente de care dispun numai ele; remarcă cu îngrijorare faptul că, drept urmare a sarcinilor fiscale mai reduse care rezultă din această planificare, societățile multinaționale rămân cu un profit mai ridicat în urma impozitării și, prin urmare, se creează condiții de concurență inechitabile cu competitorii de pe piața internă care nu recurg la planificarea fiscală agresivă și păstrează legătura între locul în care generează profit și locul de impozitare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să înceapă negocieri cu toate statele și teritoriile care se bucură de un bun acces la piața comună și nu dispun de controale eficace privind ajutoarele de stat împotriva concurenței fiscale neloiale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de posibilitatea de a utiliza fonduri publice pentru a salva băncile care sunt importante în regiunea lor; invită Comisia să explice în ce condiții este posibil acest lucru, în special în ceea ce privește normele UE privind ajutoarele de stat și recapitalizarea internă; consideră că actualul cadru juridic este neclar și invită Comisia să îl îmbunătățească; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că, în conformitate cu Directiva privind schemele de garantare a depozitelor, utilizarea schemelor de garantare a depozitelor pentru a preveni falimentul unei instituții de credit ar trebui să se desfășoare într-un cadru definit în mod clar și, indiferent de situație, ar trebui să respecte normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să reevalueze anual dacă sunt îndeplinite în continuare cerințele de aplicare a articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE în sectorul financiar; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că, în urma crizei financiare, concentrarea în sectorul bancar a crescut și, în unele cazuri, a fost încurajată de autoritățile de supraveghere de la nivel european și național; invită Comisia să monitorizeze acest fenomen și să efectueze un studiu pe țări, la nivel european, pentru a examina efectele sale asupra concurenței; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută angajamentele asumate de comisarul Vestager în cadrul dialogului structurat cu Comisia pentru afaceri economice și monetare din 21 noiembrie 2017 de a reflecta asupra posibilelor denaturări ale concurenței provocate de programul Băncii Centrale Europene privind achiziționarea de obligațiuni emise de sectorul corporativ și de a prezenta un raport care să includă un răspuns calitativ; subliniază, în acest sens, că noțiunea de selectivitate în ajutoarele de stat este un criteriu esențial care trebuie studiat în detaliu; face referire, de asemenea, în acest scop, la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care cuprinde așa-numitul principiu al loialității; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape activitățile din sectorul de retail bancar și din sectorul serviciilor financiare pentru orice încălcare a normelor antitrust și activitate de cartel și să colaboreze îndeaproape cu autoritățile naționale de concurență pentru a asigura respectarea normelor antitrust ale UE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că este o prioritate să se asigure respectarea strictă și imparțială a normelor privind ajutoarele de stat în gestionarea viitoarelor crize din sectorul bancar, astfel încât sarcina de a salva băncile să nu cadă pe umerii contribuabililor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sprijină constatarea anchetei Comisiei privind concurența în sectorul comerțului electronic, potrivit căreia comerțul electronic transfrontalier poate contribui la o mai mare integrare a pieței unice, prezintă avantaje concurențiale pentru întreprinderi și oferă mai multe posibilități de alegere pentru consumatori, însă măsurile de blocare geografică constituie un obstacol semnificativ în acest sens; reiterează faptul că, în anumite circumstanțe, acest lucru poate fi considerat contrar articolului 101; salută angajamentul Comisiei de a viza asigurarea respectării normelor UE în materie de concurență care au fost stabilite sau au devenit mai răspândite ca urmare a apariției și a importanței crescânde a economiei digitale; salută, de asemenea, obiectivul Comisiei de a extinde dialogul cu autoritățile naționale de concurență, pentru a garanta o aplicare coerentă a normelor UE în materie de concurență în ceea ce privește practicile legate de comerțul electronic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îl invită pe negociatorul-șef din partea UE pentru Brexit ca, în cooperare cu comisarul Vestager, să inițieze cât mai curând posibil o discuție echitabilă și transparentă privind viitorul relațiilor dintre UE și Regatul Unit în ceea ce privește concurența; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că toate anchetele în curs (11) cu privire la eventuale încălcări ale legislației UE în domeniul concurenței de către Regatul Unit sau de către întreprinderi cu sediul în Regatul Unit nu ar trebui să fie puse în pericol de agenda Brexit și că orice decizie finală adoptată de Comisie după 29 martie 2019 ar trebui să aibă în continuare un caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de comunicarea Comisiei privind obiecțiunile și de concluzia preliminară a acesteia, potrivit căreia întreprinderea Google a făcut abuz de poziția sa dominantă ca motor de căutare, acordând un avantaj ilegal unui alt produs al său, și anume serviciul său de comparare a prețurilor; invită Comisia să se asigure că întreprinderea pune în aplicare în mod eficient și prompt această măsură corectivă pentru a preveni producerea unui alt abuz de poziție dominantă; subliniază că este nevoie ca Comisia să efectueze o analiză aprofundată și să monitorizeze modul în care propunerea Google ar funcționa în practică pentru a restabili condițiile de concurență echitabile necesare dezvoltării concurenței și inovării; subliniază că, fără o adevărată separare structurală între serviciile sale de căutare generale și cele specializate, s-ar putea ca o abordare bazată pe licitație să nu asigure egalitatea de tratament; invită Comisia și pe directorul general al Google să participe la o audiere publică comună a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor; este de părere că toate societățile, inclusiv cele din sectorul digital, ar trebui să coopereze îndeaproape cu Parlamentul European, de exemplu prin participarea la audieri publice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să ia măsuri mai ambițioase pentru a elimina obstacolele nelegitime din calea concurenței online, pentru a asigura un comerț online fără obstacole pentru consumatorii din UE care cumpără de la vânzători dintr-un alt stat membru, evitând în același timp crearea de noi obstacole cauzate de diferențele existente în domeniul legislației privind dreptului consumatorilor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită Comisiei să efectueze și să finalizeze în mod corespunzător și cât mai curând posibil toate celelalte anchete antitrust în curs, cum sunt Android, AdSense, precum și anchetele din sectorul căutării de călătorii și cel al căutării locale, în cazul în care se presupune că Google face abuz de poziție dominantă în detrimentul concurenților actuali și potențiali, care au fost împiedicați să intre și să se dezvolte în acest domeniu; subliniază necesitatea ca Comisia să fie bine pregătită și echipată pentru primul caz de volume mari de date, care reprezintă aproximativ 5,2 terabiți de date; subliniază, în acest sens, că utilizarea datelor cu caracter personal de către marile companii de înaltă tehnologie este fără precedent și, deseori, consumatorii nu sunt conștienți sau informați cu privire la măsura în care datele lor cu caracter personal sunt utilizate, de exemplu, în crearea de profiluri sau mesaje publicitare orientate; consideră că întreprinderile digitale reprezintă o provocare specifică la adresa autorităților de concurență și a celor fiscale, în special în ceea ce privește algoritmii, inteligența artificială sau valoarea datelor; încurajează Comisia să elaboreze instrumente de politică și de asigurare a respectării legislației care să trateze chestiunile legate de apariția economiilor digitale, asigurându-se că dispune în intern de o echipă completă de ingineri specializați în domeniul înaltei tehnologii și de specialiști în tehnologii de vârf care să poată supraveghea și rezolva situațiile anticoncurențiale specifice în domeniul economiei platformelor și al economiei digitale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța anchetelor în curs din sectorul farmaceutic, având în vedere dovezile acumulate privind denaturările pieței în acest domeniu, inclusiv restricțiile în ceea ce privește cantitatea, prețurile manipulate și obstacolele din calea disponibilității medicamentelor generice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută fișa informativă a Comisiei din 6 octombrie 2017 prin care se confirmă realizarea de inspecții neanunțate privind accesul serviciilor concurente la informațiile referitoare la conturile bancare; invită Comisia să rămână vigilentă cu privire la acest aspect, în special atunci când intră în vigoare standardele tehnice de reglementare pentru autentificarea strictă a clienților și comunicațiile securizate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută ancheta Comisiei privind cartelul camioanelor și concluziile sale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei să clarifice normele privind ajutoarele de stat pentru companiile aeriene europene și din afara Europei, în scopul de a stabili condiții de concurență echitabile între operațiunile acestora orientate către piețe din Europa și din afara Europei; consideră că ajutorul de restructurare ar putea avea un efect de denaturare în anumite situații; consideră că aceleași norme în domeniul concurenței ar trebui să se aplice tuturor transportatorilor aerieni care operează zboruri către sau dinspre Europa, precum și transportatorilor naționali și low-cost, ținând seama totodată de situația transportatorilor ale căror operațiuni nu au un impact semnificativ asupra pieței; ia act de faptul că Comisia a aprobat achiziționarea de către Lufthansa a filialei LGW a companiei Air Berlin, sub rezerva respectării anumitor angajamente pentru a se evita denaturarea concurenței; invită Comisia să monitorizeze situația pe termen mediu și lung și să combată toate practicile anticoncurențiale din sectorul aviației care aduc atingere legislației în materie de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită Comisiei să investigheze hegemonia de care se bucură companiile aeriene low-cost pe diferite rute aeriene din Europa și scalele de preț pentru rutele respective; observă că o astfel de poziție este adesea obținută printr-un comportament agresiv sau chiar de prădător în cadrul pieței, eliminând concurența și împovărând consumatorii cu tarife și costuri mai ridicate; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită Comisiei să evalueze cu atenție toate acordurile de fuziune ale companiilor aeriene, în conformitate cu procedura UE de control al concentrărilor economice, inclusiv impactul acestor acorduri asupra concurenței pe piață și potențialele prejudicii pe care le pot aduce consumatorilor, în special prin prețuri mai mari și restricții la accesul direct la destinații; |
| --- | --- |

49.

| 50. | îndeamnă Comisia să finalizeze implementarea spațiului feroviar unic european, să asigure transparența deplină a fluxurilor monetare dintre administratorii de infrastructuri și întreprinderile feroviare și să verifice că fiecare stat membru deține o autoritate de reglementare antitrust puternică și independentă; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este preocupat de efectele anticoncurențiale ale proprietății comune pe care o dețin marii investitori instituționali; consideră că faptul că acești investitori dețin o parte semnificativă din acțiunile concurenților direcți în același sector, cum ar fi companiile aeriene de exemplu, creează un cvasi oligopol și efecte negative pentru consumatori și economie în ansamblu prin limitarea concurenței; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a face față eventualelor efecte anticoncurențiale ale proprietății comune; invită Comisia, de asemenea, să investigheze proprietatea comună și să elaboreze un raport care să fie prezentat Parlamentului, cu privire la efectele proprietății comune pe piețele europene, în special în ceea ce privește prețurile și inovarea; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută revizuirea Regulamentului (CE) nr. 868/2004 pentru a proteja concurența loială, a asigura reciprocitatea și a elimina practicile neloiale, inclusiv presupusele ajutoare de stat acordate companiilor aeriene din anumite țări terțe, precum și pentru a trata anumite aspecte legate de reglementare, cum ar fi condițiile de muncă și problemele legate de mediu; împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia cel mai bun plan de acțiune ar fi adoptarea unui nou instrument juridic cuprinzător pentru a rezolva problema denaturării pieței în transportul internațional, încurajarea participării Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) în ceea ce privește concurența între companiile aeriene la nivel regional, precum și promovarea concurenței loiale bazate pe acorduri privind serviciile aeriene; consideră că transparența în clauza privind concurența loială este un element esențial pentru a garanta condiții de concurență echitabile; este de părere că acest regulament sau alte instrumente legislative corespunzătoare ar trebui să împiedice comportamentul anticoncurențial în distribuția biletelor, cum ar fi impunerea de către anumite companii aeriene a unor suprataxe sau a unui acces restricționat la informații pentru cei care utilizează alte canale de rezervare decât cele proprii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că sectorul aviației are o contribuție esențială la conectivitatea Uniunii, atât între statele membre, cât și cu țările terțe, joacă un rol esențial în integrarea și competitivitatea UE și contribuie în mod fundamental la creșterea economică și ocuparea forței de muncă; constată că conectivitatea globală a UE se bazează în mare măsură pe serviciile aeriene prestate de operatorii de transport aerian din UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută simplificarea de către Comisie a normelor privind investițiile publice în porturi și aeroporturi, în cultură și în regiunile ultraperiferice; subliniază că, ținând seama de nevoile în materie de conectivitate din regiunile periferice și ultraperiferice și în conformitate cu orientările actuale ale Comisiei, toate aeroporturile finanțate de la bugetul UE sau de la Banca Europeană de Investiții ar trebui să se bazeze pe o analiză cost-beneficiu pozitivă și pe o viabilitate economică și operațională pe termen mediu și lung pentru a evita finanțarea aeroporturilor fantomă în Europa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că este important să se protejeze transparența și neutralitatea informațiilor privind zborurile, să se asigure condiții de concurență echitabile pe piață și, în ultimă instanță, să se protejeze capacitatea consumatorilor europeni de a face alegeri în cunoștință de cauză; invită, prin urmare, Comisia, să respecte aceste principii în momentul revizuirii Codului de conduită privind sistemele informatizate de rezervare și a Regulamentului privind serviciile aeriene; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită Comisiei să asigure o concurență loială în sectorul transporturilor, în vederea finalizării pieței unice, ținând seama de interesul public și de aspectele legate de mediu și garantând conectivitatea regiunilor insulare și periferice; invită Comisia să monitorizeze cazurile de rețele publice de porturi și aeroporturi care sunt gestionate prin intermediul unui monopol; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că, pentru a asigura aplicarea efectivă a principiilor dreptului concurenței în era globalizării, cooperarea internațională este esențială; sprijină, în acest context, angajamentul permanent al Comisiei și ANC în forurile multilaterale, cum ar fi Rețeaua Internațională a Concurenței, Comitetul pentru concurență al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Banca Mondială și Conferința Națiunilor Unite pentru Comerț și dezvoltare (UNCTAD); solicită Comisiei să includă secțiuni referitoare la concurență în acordurile comerciale și de investiții internaționale; invită Comisia să continue să promoveze convergența practicilor și a instrumentelor privind politica de concurență, inclusiv prin cooperarea bilaterală cu țări terțe, în conformitate cu acordul de cooperare de a doua generație încheiat în 2013 între UE și Elveția; salută deschiderea dialogului dintre Comisie și China privind controlul ajutoarelor de stat și urmărește cu atenție adoptarea de către China a unui sistem de evaluare a concurenței loiale, menit să asigure faptul că măsurile de stat nu afectează în mod negativ intrarea și ieșirea de pe piață și libera circulație a mărfurilor; își reiterează solicitarea adresată comisarului Vestager de a garanta în mod eficace că Comisia furnizează informații periodice și actualizate comisiei competente a Parlamentului cu privire la activitățile sale externe în domeniul politicii în materie de concurență; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că în special consumatorul este cel care va beneficia de o concurență funcțională pe piața unică europeană; consideră că o aplicare strictă și imparțială a politicii în domeniul concurenței poate aduce o contribuție semnificativă la prioritățile politice esențiale, cum ar fi o piață internă mai profundă și mai echitabilă, o piață unică digitală conectată și o uniune energetică integrată și ecologică; reiterează faptul că modelele tradiționale de piață ale politicii în domeniul concurenței ar putea să nu fie întotdeauna adecvate pieței digitale, precum modelele de afaceri bazate pe platforme sau piețele multilaterale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că un set unic de reguli pentru calcularea bazei de impozitare a societăților ar putea elimina concurența fiscală neloială, cum ar fi încheierea de acorduri în domeniul fiscal între anumite întreprinderi multinaționale și statele membre; ia act de actualele negocieri privind baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB); |
| --- | --- |

59.

| 60. | ia act de importanța unui cadru de reglementare favorabil pentru aeroporturi, pentru a atrage și a mobiliza investițiile private; consideră că evaluarea de către Comisie a Directivei privind tarifele de aeroport, împreună cu consultări eficace între companiile aeriene și aeroporturi, ar trebui să contribuie la a clarifica dacă dispozițiile actuale sunt un instrument eficace pentru a promova concurența și pentru a favoriza interesele consumatorilor europeni ori dacă se impune o reformă; |
| --- | --- |

60.

| 61. | salută faptul că guvernul spaniol este pregătit să deschidă un acord aerian între Spania și Rusia, care să permită zboruri directe între Barcelona și Tokyo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia să examineze acordurile bilaterale în domeniul aviației încheiate între statele membre și țările terțe în vederea asigurării unei concurențe loiale; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită Comisiei să ia în considerare și să trateze efectele potențiale ale Brexitului asupra concurenței în sectorul aviației, în special în cazul în care ar fi afectată calitatea de membru a Regatului Unit la spațiul aerian comun european (SACE), restricționând în consecință accesul la toate destinațiile UE și invers; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi pe piața internă depinde, de asemenea, de eforturile de a combate în mod hotărât dumpingul social; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să se ocupe în continuare de efectele pe termen lung ale discuțiilor întrerupte referitoare la viitoarea legislație din cadrul Strategiei UE în domeniul aviației; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută evaluarea inițială a impactului și consultarea publică privind lanțul de aprovizionare cu alimente efectuate de către Comisie; reamintește că Parlamentul European a solicitat deja Comisiei și autorităților naționale din domeniul concurenței să răspundă preocupărilor generate de impactul combinat, pe de o parte, al concentrării rapide a sectorului de distribuție la nivel național și, pe de altă parte, al dezvoltării alianțelor între marii distribuitori la nivel european și internațional, atât asupra segmentului din amonte al lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, cât și asupra distribuitorilor și consumatorilor; consideră că această evoluție structurală ridică temeri legate de posibile alinieri strategice, de reducerea concurenței și de reducerea marjelor pentru investiții și inovare în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, de asigurarea bunei funcționări a organizațiilor producătorilor, în special a micilor agricultori, precum și de gama de varietăți adaptate la condițiile agroecologice; solicită Comisiei să instituie un cadru de reglementare obligatoriu la nivelul Uniunii pentru a combate practicile comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare care au efecte negative pentru producători; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută cercetarea detaliată a Comisiei privind fuziunea Monsanto-Bayer; este profund îngrijorat de faptul că, dacă fuziunea Monsanto-Bayer este aprobată, trei întreprinderi (Chem China-Syngenta, Du Pont-Dow și Bayer-Monsanto) vor deține și vor vinde până la 60 % din semințele brevetate din lume și 64 % din pesticidele și erbicidele din lume; subliniază că un astfel de nivel de concentrare va conduce, fără îndoială, la creșteri de prețuri, la creșterea dependenței tehnologice și economice a fermierilor de câteva platforme globale integrate de ghișeu unic, va duce la o diversitate limitată a semințelor, precum și la redirecționarea acțiunii în domeniul inovării de la adoptarea unui model de producție care respectă mediul și biodiversitatea și, în final, la un nivel de inovare mai scăzut, din cauza concurenței reduse; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze cu atenție faptul că mai multe fuziuni se desfășoară simultan în acest sector, atunci când analizează nivelul de concentrare și efectele concurențiale ale fuziunii asupra diferitelor piețe afectate; |
| --- | --- |

67.

| 68. | Este profund îngrijorat în legătură cu aprobarea de către Comisie a fuziunii Bayer-Monsanto, dat fiind că, în pofida propunerii de cesionare a activelor societății Bayer, fuziunea agravează nivelul de concentrare deja ridicat din sectorul agroalimentar și împiedică efectiv o tranziție de la agricultura dependentă de produsele chimice către o veritabilă agricultura durabilă; solicită o revizuire a legislației în materie de concurență pentru a oferi posibilitatea de a se opune în mod eficace la fuziuni de acest tip în viitor; îndeamnă cu fermitate Comisia să analizeze, prin urmare, dacă fuziunile din sectorul agricol ar putea conduce la un obstacol semnificativ în calea concurenței efective, nu prin intermediul unei analize cu un domeniu de aplicare limitat care s-ar concentra doar pe efectele pe care o fuziune le are asupra prețurilor, a producției și a inovării, ci prin evaluarea costurilor sociale integrale ale acestor fuziuni, ținând seama de impactul lor mai amplu asupra protecției mediului și de obligațiile internaționale în materie de biodiversitate, în conformitate cu articolul 11 din TFUE; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că subvențiile și preferințele comerciale, cum ar fi SPG și SPG+, care sunt acordate țărilor din afara UE pentru promovarea drepturilor omului și ale lucrătorilor, dar care s-au dovedit a fi, de asemenea, esențiale în promovarea competitivității UE pe scena internațională, trebuie monitorizate și aplicate în mod corespunzător, acordându-se atenție impactului asupra industriilor UE; solicită Comisiei, prin urmare, să suspende acordarea de granturi sau preferințe dacă țările din afara UE abuzează de acestea; |
| --- | --- |

69.

| 70. | reamintește că Comisia a analizat tratamentul fiscal acordat de Luxemburg societății McDonald's începând cu luna iunie 2014 și a luat decizia de a iniția o procedură oficială de investigare în decembrie 2015 dar că, până în prezent, nu s-a luat nicio decizie definitivă; solicită Comisiei să depună eforturi pentru a lua rapid o decizie definitivă în acest caz; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia să evalueze periodic eficacitatea protejării de către statele membre a drepturilor de proprietate intelectuală, acesta fiind un element esențial al unor politici sănătoase in domeniul concurenței; subliniază că protecția mărcii este esențială pentru identificarea și diferențierea produselor pe piață; fără mărci și fără capacitatea de a permite persoanelor să diferențieze produsele acestora, este foarte dificil, dacă nu imposibil, ca producătorii să intre pe piețe noi; consideră, în plus, că axarea concurenței asupra prețului împiedică producătorii cu cote mici de piață să își consolideze poziția lor pe piață; subliniază, prin urmare, că eliminarea mărcilor sau limitarea utilizărilor acestora creează o barieră semnificativă în calea intrării pe piață și subminează un aspect esențial al concurenței libere și loiale în UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | sprijină ferm declarația Comisiei din Raportul anual privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016, care subliniază că „pe măsură ce societățile comerciale pătrund pe piața globală, autoritățile responsabile cu asigurarea respectării normelor din domeniul concurenței trebuie să facă același lucru”; consideră că normele globale în materie de concurență, transparența și cel mai înalt nivel de coordonare între autoritățile din domeniul concurenței, inclusiv în ceea ce privește schimbul de informații în cursul procedurilor din domeniul concurenței, reprezintă condiții prealabile pentru dezvoltarea comerțului echitabil global; reamintește că combaterea practicilor comerciale neloiale, inclusiv prin politica în domeniul concurenței, este necesară pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel global, care să aducă beneficii lucrătorilor, consumatorilor și întreprinderilor, și se numără printre prioritățile strategiei comerciale a UE; subliniază că documentul de reflecție referitor la valorificarea oportunităților oferite de globalizare menționează că Uniunea trebuie să ia măsuri care să recreeze condiții de concurență echitabile și invită Comisia să propună politici concrete în acest sens; |
| --- | --- |

72.

| 73. | solicită modernizarea instrumentelor de apărare comercială, pentru a le face mai puternice, mai rapide și mai eficace; salută noua metodă de calculare a taxelor antidumping prin examinarea denaturărilor pieței în țările terțe, prin care trebuie să se asigure o protecție la cel puțin același nivel de eficacitate ca cel al măsurilor antidumping impuse anterior, în deplină conformitate cu obligațiile OMC; subliniază că este important să se monitorizeze punerea în aplicare efectivă a acesteia; subliniază, de asemenea, importanța deosebită a instrumentului antisubvenții pentru combaterea concurenței globale neloiale și pentru instituirea unor condiții de concurență echitabile cu normele UE privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

73.

| 74. | insistă ca reciprocitatea să facă parte dintre pilonii politicii comerciale a Uniunii pentru a putea asigura condiții de concurență echitabile pentru firmele din UE, în special în cazul achizițiilor publice; subliniază că eforturile menite să asigure un acces crescut la piețele străine de achiziții publice nu trebuie să submineze dezvoltarea unor norme UE în legătură cu criteriile sociale și de mediu; subliniază că este important ca Uniunea să aibă acces la un instrument internațional pentru achiziții publice, care să instituie reciprocitatea necesară în cazurile în care partenerii comerciali restricționează accesul la piețele lor de achiziții publice; reamintește beneficiile investițiilor străine directe și consideră că propunerea Comisiei referitoare la monitorizarea investițiilor străine ar trebui să permită o reciprocitate mai mare în privința accesului pe piețe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită IMM-urilor în cadrul negocierilor și schimburilor comerciale pentru a le îmbunătăți accesul la piețe și competitivitatea; recunoaște, în acest sens, eforturile depuse de Comisie pentru combaterea concurenței neloiale în cazuri de mare notorietate, dar subliniază că asigurarea respectării concurenței loiale în cazul IMM-urilor este, de asemenea, de o importanță capitală; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că politica comercială a Uniunii Europene și acordurile sale comerciale pot contribui la combaterea corupției; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reiterează importanța unor controale vamale europene eficace și armonizate pentru combaterea concurenței neloiale; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită Comisia să explice mai detaliat modul în care practicile comerciale neloiale pot fi abordate în cadrul politicii actuale în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

78.

| 79. | salută, prin urmare, propunerea Comisiei privind Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC+), inclusiv importanța aplicării unor amenzi disuasive în domeniul politicii concurenței; subliniază, în plus, că refuzul autorității solicitate de a executa o decizie de impunere a unor amenzi ar trebui să fie întotdeauna justificat în mod corespunzător și că ar trebui să se instituie un sistem prin care să se poată soluționa eventualele litigii dintre autorități în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ia act de ancheta sectorială referitoare la comerțul electronic și de raportul final în această privință, care confirmă că, în sectorul comerțului electronic, unele dintre practicile comerciale existente afectează negativ concurența loială și limitează opțiunile consumatorilor; consideră că, în contextul Strategiei pieței unice digitale, această anchetă ar trebui să se înscrie într-un efort mai amplu al Comisie pentru a asigura aplicarea integrală a politicii în domeniul concurenței în cazul comercianților cu amănuntul online; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sprijină intenția Comisiei de a se concentra asupra aplicării normelor UE în materie de concurență la practicile comerciale pe scară largă care au apărut sau au evoluat ca urmare a dezvoltării comerțului electronic și subliniază că este necesară o intensificare a acțiunilor Comisiei pentru a asigura aplicarea coerentă a normelor UE în materie de concurență în toate statele membre, inclusiv în ceea ce privește practicile comerciale în domeniul comerțului electronic; subliniază că, având în vedere relația asimetrică dintre marii comercianți online și furnizorii lor, Comisia și autoritățile naționale de concurență ar trebui să aplice în mod activ normele în materie de concurență, dat fiind că este posibil ca furnizorii, în special IMM-urile, să nu aibă întotdeauna acces la căi de atac eficiente din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

81.

| 82. | solicită consolidarea libertății de alegere a consumatorilor în cadrul pieței unice digitale; consideră că dreptul la portabilitatea datelor prevăzut în Regulamentul general privind protecția datelor (Regulamentul (UE) 2016/679) reprezintă o abordare bună în vederea consolidării drepturilor consumatorilor și a concurenței; |
| --- | --- |

82.

| 83. | este de părere că o politică eficientă a concurenței poate completa inițiativele de reglementare din domeniul pieței unice digitale și consideră că, în acele cazuri în care impulsul de a adopta măsuri de reglementare vine în primul rând ca reacție la acțiunile unor actori de pe piață, efectele nocive ar putea fi contracarate prin măsuri specifice de combatere a practicilor anticoncurențiale, fără a restrânge libertatea concurenței; |
| --- | --- |

83.

| 84. | este preocupat de utilizarea crescută a restricțiilor contractuale de către producători în cazul vânzărilor online, fapt confirmat de ancheta privind comerțul electronic, și solicită Comisiei să analizeze în continuare astfel de clauze pentru a se asigura că nu conduc la restricționarea nejustificată a concurenței; în același timp, solicită Comisiei să revizuiască Orientările privind restricțiile verticale și Regulamentul (UE) nr. 330/2010 al Comisiei ținând cont de aceste schimbări; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ia act de concluziile avocatului general Wahl din 26 iulie 2017 în cauza Coty Germany GmbH/Parfümerie Akzente GmbH, 230/16, potrivit cărora restricțiile privind vânzările pe piața online din acordurile de distribuție nu ar trebui să fie considerate ca fiind restricții grave în temeiul Regulamentului (UE) nr. 330/2010 al Comisiei; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că accesul la justiție, care poate include și posibilitatea acțiunilor colective, este esențial pentru realizarea obiectivelor politicii UE în domeniul concurenței; subliniază faptul că absența unor astfel de șanse slăbește concurența, funcționarea pieței interne și drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

86.

| 87. | reamintește că, pentru a combate în mod eficient practicile anticoncurențiale, statele membre trebuie să adopte o politică economică în concordanță cu principiile unei economii de piață deschise, bazată pe concurență loială, deoarece măsurile pur protecționiste dăunează bunei funcționări a pieței unice; subliniază că trebuie eliminate toate aspectele legate de concurența neloială, inclusiv munca neînregistrată și detașarea frauduloasă a lucrătorilor, fără a se aduce atingere liberei circulații a lucrătorilor, aceasta fiind una dintre libertățile fundamentale ale pieței interne; |
| --- | --- |

87.

| 88. | consideră că este foarte importantă consultarea efectuată de Comisie privind posibila îmbunătățire a controlului fuziunilor în UE; consideră că trebuie luate măsuri pentru a se garanta, în special în domeniul digital, că fuziunile nu restrâng concurența pe piața internă; prin urmare, solicită din nou Comisiei să examineze cu atenție dacă actualele proceduri de evaluare țin seama în mod suficient de circumstanțele piețelor digitale și de internaționalizarea piețelor; invită, de asemenea, Comisia ca, atunci când evaluează puterea de piață, să țină seama de rolul pe care îl joacă accesul la date și la informații, de cazurile în care fuzionarea datelor și a informațiilor despre consumatori în cursul unei fuziuni denaturează concurența, precum și în ce măsură accesul unei întreprinderi la metode analitice exclusive și la brevete exclude concurenți; își reiterează cererea ca Comisia să explice modul în care definește numărul minim de actori de pe piață necesar pentru o concurență loială și modul în care evaluează posibilitatea ca noile societăți, în special întreprinderile nou-înființate, să intre pe piețele cu un înalt grad de concentrare; |
| --- | --- |

88.

| 89. | solicită statelor membre să asigure aplicarea corectă a normelor UE din domeniul achizițiilor publice pentru a combate distorsionarea concurenței, inclusiv prin introducerea unor criterii de protecție socială, de protecție a mediului și a consumatorilor atunci când este cazul, precum și să promoveze bunele practici în funcționarea autorităților publice; consideră că dezvoltarea procedurilor de achiziții publice electronice va facilita accesul IMM-urilor la achizițiile publice, va îmbunătăți transparența și va asigura o monitorizare mai eficientă a încălcării normelor în materie de concurență; invită, de asemenea, Comisia să promoveze oportunități de acces pe piață pentru IMM-uri prin intermediul unor contracte mai mici atunci când acest lucru este compatibil cu obiectivele-cheie în materie de achiziții publice și să monitorizeze atent aplicarea normelor privind centralizarea achizițiilor pe piețele de achiziții publice; |
| --- | --- |

89.

| 90. | salută adoptarea unor norme privind portabilitatea serviciilor preplătite în cadrul Strategiei privind piața unică digitală care vor îmbunătăți concurența în cadrul pieței interne și vor asigura îmbunătățirea drepturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

90.

| 91. | consideră că criteriile de aderare la o rețea de distribuție selectivă sau la o franciză ar trebui să fie transparente, pentru a se garanta că acestea nu încalcă politica din domeniul concurenței și libera funcționare a pieței unice; subliniază că astfel de criterii trebuie să fie obiective, calitative și nediscriminatorii și trebuie să nu depășească ceea ce este strict necesar; invită Comisia să ia măsuri pentru a asigura această transparență; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ia act de riscul crescut de coluziune între concurenți, cauzat, printre altele, de programele informatice de monitorizare a prețurilor; consideră că pot apărea practici concertate în pofida faptului că contactele dintre concurenți sunt mai reduse decât ceea ce se permite prin reglementările în vigoare, fiind poate chiar automatizate, dat fiind că algoritmii interacționează între ei independent de instrucțiunile unuia sau ale mai multor actori de pe piață; solicită Comisiei să dea dovadă de vigilență față de aceste noi provocări la adresa liberei concurențe; |
| --- | --- |

92.

| 93. | salută eforturile depuse de Comisie pentru a stabili legături cu partenerii săi internaționali și cu forurile multilaterale în domeniul politicii concurenței; consideră că cooperarea internațională devine din ce în ce mai importantă în cazul în care întreprinderile care fac obiectul aplicării normelor operează în mai multe jurisdicții; |
| --- | --- |

93.

| 94. | consideră că extinderea rețelei de acorduri de liber schimb la care participă Uniunea Europeană va ajuta la asigurarea respectării legislației din domeniul concurenței la nivel mondial; încurajează Comisia, în acest sens, să identifice noi oportunități de acorduri comerciale și să includă norme ferme antitrust și privind ajutorul de stat în toate acordurile viitoare; |
| --- | --- |

94.

| 95. | consideră că natura specifică a sectorului agricol trebuie să fie luată în considerare în politica din domeniul concurenței; reamintește că articolul 42 din TFUE acordă un statut special sectorului agricol în ceea ce privește aplicarea dreptului concurenței, afirmat în cadrul ultimei reforme a politicii agricole comune (PAC), prin faptul că permite o serie de derogări și excepții de la dispozițiile articolului 101 din TFUE; constată că PAC are scopul de a asigura un standard de viață echitabil pentru comunitatea agricolă, care se confruntă în mod constant cu pericole de natură economică și climatică; reamintește că politica în domeniul concurenței apără în principal interesele consumatorilor și ține seama în mod insuficient de interesele specifice ale producătorilor agricoli și de dificultățile cu care aceștia se confruntă; subliniază că politica în domeniul concurenței trebuie să apere interesele producătorilor agricoli și ale consumatorilor în același mod, garantând condiții echitabile de concurență și de acces pe piața internă, pentru a încuraja investițiile și inovarea, ocuparea forței de muncă, viabilitatea întreprinderilor agricole și dezvoltarea echilibrată a zonelor rurale din UE, promovând transparența pentru participanții la piață; |
| --- | --- |

95.

| 96. | insistă ca „prețul echitabil”să nu fie considerat cel mai scăzut preț posibil pentru consumator, ci un preț rezonabil, care să permită remunerarea echitabilă a fiecărui participant la lanțul de aprovizionare cu produse alimentare; |
| --- | --- |

96.

| 97. | consideră că activitățile colective desfășurate de organizațiile producătorilor și asociațiile acestora, inclusiv planificarea producției și negocierea vânzărilor și a condițiilor contractuale, sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor PAC, astfel cum sunt definite la articolul 39 din TFUE, și, prin urmare, ar trebui să fie scutite de la aplicarea articolului 101 din TFUE în cazul în care aceste activități sunt efectiv realizate, contribuind astfel la îmbunătățirea competitivității agricultorilor; ia act de faptul că derogările prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (Regulamentul privind OCP unică) nu au fost folosite la potențialul lor maxim și că lipsa de claritate a acestor derogări, dificultățile de punere în aplicare și lipsa unei aplicări uniforme de către autoritățile naționale din domeniul concurenței nu le-au asigurat agricultorilor și organizațiilor acestora un nivel suficient de securitate juridică; salută faptul că Regulamentul (UE) 2017/2393 (12) va aduce o simplificare a normelor care vizează organizarea colectivă a agricultorilor și va clarifica rolul și atribuțiile organizațiilor de producători care desfășoară activități economice în raport cu dreptul concurenței, pentru a consolida puterea de negociere a acestora, garantând, totodată, respectarea principiilor stabilite la articolul 39 din TFUE; |
| --- | --- |

97.

| 98. | salută faptul că Pachetul privind laptele din 2012 va fi extins în temeiul Regulamentului (UE) 2017/2393, deoarece evaluările în urma punerii sale în aplicare au fost încurajatoare (13) și acesta contribuie la consolidarea poziției fermierilor producători de lactate în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; invită, cu toate acestea, Comisia să efectueze o evaluare de impact pentru a stabili dacă dispozițiile cu privire la negocierile contractuale în sectorul laptelui și al produselor lactate ar trebui să fie extinse pentru a acoperi și alte sectoare agricole, deoarece fermierii și organizațiile de producători ar avea mai multă libertate pentru planificarea producției, dreptul la negocieri colective și la negocierea de vânzări și de condiții contractuale care stabilesc prețurile și volumele în mod clar; |
| --- | --- |

98.

| 99. | solicită acordarea în mod automat a unei scutiri exprese de la aplicarea articolului 101 din TFUE, sub rezerva principiilor necesității și proporționalității, în cazul organizațiilor interprofesionale agricole, pentru a le permite acestora să își îndeplinească sarcinile care le-au fost atribuite prin Regulamentul privind OCP unică, pentru a continua realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din TFUE; |
| --- | --- |

99.

| 100. | propune ca dispozițiile Regulamentului privind OCP unică care permit adoptarea unor măsuri de reglementare a ofertei de brânzeturi care beneficiază de o denumire de origine protejată sau de o indicație geografică protejată (articolul 150), de jambon care beneficiază de o denumire de origine protejată sau de o indicație geografică protejată (articolul 172) sau de vinuri (articolul 167) să fie extinse astfel încât să includă și produsele care poartă eticheta de calitate, pentru a crește posibilitățile de corelare a ofertei cu cererea; |
| --- | --- |

100.

| 101. | salută faptul că Regulamentul (UE) 2017/2393 stabilește o procedură prin care un grup de agricultori poate cere Comisiei un aviz fără caracter obligatoriu pentru a stabili dacă anumite acțiuni colective sunt compatibile cu excepția generală prevăzută la articolul 209 din Regulamentul privind OCP unică; invită, cu toate acestea, Comisia ca, în lumina recomandării Grupului operativ pentru piețele agricole, să clarifice domeniul de aplicare al derogării generale pentru agricultură și să specifice exceptările astfel încât neaplicarea articolului 101 din TFUE - în cazul în care este prevăzută - să fie executorie și realizabilă. |
| --- | --- |

101.

| 102. | subliniază că, în perioadele de dezechilibre grave ale pieței, atunci când sectorul agricol este în pericol și toți cetățenii sunt afectați de eventualele daune cauzate aprovizionării cu alimente esențiale, o PAC orientată spre piață trebuie să le ofere sprijin agricultorilor și să acorde scutiri suplimentare, limitate în timp și pe deplin justificate de la normele în materie de concurență; salută faptul că, drept rezultat al modificărilor aduse odată cu Regulamentul (UE) 2017/2393, va fi mai ușor să se declanșeze dispozițiile de la articolul 222 din Regulamentul privind OCP unică, care permit astfel de derogări temporare de la dreptul concurenței; |
| --- | --- |

102.

| 103. | solicită dezvoltarea în continuare a Instrumentului european de monitorizare a prețurilor la produsele alimentare pentru a îmbunătăți detectarea crizelor din sectorul agroalimentar prin intermediul unor date mai relevante și mai bine defalcate; subliniază, în acest sens, necesitatea implicării organizațiilor de agricultori în definirea și colectarea datelor; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază recunoașterea de către Comisie a faptului că producătorii agricoli formează nivelul cel mai puțin concentrat al lanțului de aprovizionare cu alimente, în timp ce furnizorii și clienții acestora sunt adesea mult mai mari și mai concentrați, având drept rezultat o relație dezechilibrată și practici comerciale negative și neloiale din partea unora dintre marile lanțuri de distribuție, prelucrători și comercianți cu amănuntul, care nu pot fi soluționate doar prin politica în domeniul concurenței, astfel fiind necesară coerența cu alte politici; invită, prin urmare, Comisia, să definească mai clar o „poziție dominantă”și abuzul de o astfel de poziție, luând în considerare gradul de concentrare și puterea de negociere a factorilor de producție, de prelucrare și a sectoarelor comerțului cu amănuntul; constată, în plus, că Regulamentul (UE) 2017/2393 stabilește anumite dispoziții privind dreptul contractelor scrise, precum și negocierea termenilor contractuali pentru o mai bună distribuire a valorii de-a lungul lanțului de aprovizionare, pentru a contribui la îmbunătățirea relațiilor dintre părțile interesate, la combaterea practicilor comerciale neloiale, pentru a-i face pe agricultori mai receptivi la semnalele pieței, pentru a ameliora raportarea și transmiterea prețurilor și pentru a face ca oferta să fie mai bine ajustată cererii; solicită, în plus, Comisiei și autorităților naționale de concurență să se asigure că produsele sunt clasificate în mod corespunzător și că au prețuri adecvate și că abuzurile și practicile comerciale neloiale care afectează agricultorii sunt monitorizate și abordate prin intermediul unor acțiuni obligatorii și sunt sancționate; consideră că sistemele existente la nivel național ar trebui evaluate pentru a se stabili cele mai bune practici care trebuie aplicate; |
| --- | --- |

104.

| 105. | recunoaște că, până în prezent, nu a fost aplicată legislația în materie de concurență pentru a combate practicile comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, nici la nivel european, nici la nivel național; ia act de faptul că au fost puse în aplicare norme naționale specifice în acest sens, care însă nu s-au dovedit pe deplin eficiente în soluționarea problemei endemice a practicilor comerciale neloiale și a dezechilibrelor de putere din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; invită Comisia să publice și să aprobe fără întârziere propunerea legislativă a UE anunțată referitoare la practicile comerciale neloiale, să asigure un cadru juridic armonizat care să protejeze mai bine producătorii și agricultorii împotriva practicilor comerciale neloiale și să asigure consolidarea în continuare a pieței interne; |
| --- | --- |

105.

| 106. | subliniază că Parlamentul a solicitat deja Comisiei și autorităților naționale din domeniul concurenței să răspundă în mod eficient temerilor cauzate de impactul combinat pe care concentrarea rapidă a sectorului de distribuție de la nivel național și alianțele dintre marii distribuitori de la nivel european și internațional îl au atât asupra etapelor din amonte ale lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, cât și asupra distribuitorilor și consumatorilor; consideră că această evoluție structurală ridică temeri legate de posibile alinieri strategice, de reducerea concurenței și de reducerea marjelor pentru investiții și inovare în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare; |
| --- | --- |

106.

| 107. | solicită statelor membre și instituțiilor UE să acorde prioritate consolidării pieței unice post-Brexit prin asigurarea unei conformități depline cu legislația UE în domeniul concurenței și cu derogările de la aceasta, precum și cu alte standarde, pentru a asigura securitatea juridică și pentru a garanta condiții de concurență echitabile între statele membre; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ia act de faptul că plafonul individual prevăzut pentru ajutoarele de minimis în sectorul agricol s-a dublat în 2013 (de la 7 500 EUR la 15 000 EUR) pentru ca fermierii să poată face față crizelor tot mai intense de natură climatică, sanitară și economică; subliniază că plafonul național de minimis a fost ajustat doar marginal la momentul respectiv (de la 0,75 % la 1 % din valoarea producției agricole naționale), reducându-se astfel marja de manevră de care dispun statele membre pentru a sprijini exploatațiile agricole aflate în dificultate; solicită, prin urmare, ca plafonul național de minimis să fie ridicat la 1,25 % din producția agricolă națională pentru a atenua situația economică dificilă a agricultorilor; ia act de faptul că normele coerente privind ajutoarele de minimis ar trebui să servească la îmbunătățirea poziției agricultorilor, fără a conduce la renaționalizarea politicii agricole; |
| --- | --- |

108.

| 109. | subliniază importanța fondurilor care au scopul de a permite accesul la rețele în bandă largă de mare viteză pentru a ține pasul cu progresele tehnologice și a stimula concurența, în special în zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

109.

| 110. | subliniază că deschiderea pieței UE pentru parteneri comerciali foarte competitivi și pentru cei mai mari exportatori de produse agricole pe baza unor standarde diverse și diferite poate constitui un risc pentru sectoarele agricole cele mai sensibile din UE; solicită Comisiei să ia pe deplin în considerare efectul posibilelor denaturări ale pieței provocate de acordurile comerciale cu țări terțe cu impact asupra producătorilor agricoli din Europa, dată fiind situația lor financiară delicată și rolul fundamental pe care îl joacă în societatea noastră; |
| --- | --- |

110.

| 111. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și autorităților de concurență naționale și, dacă este cazul, autorităților regionale. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  JO L 187, 26.6.2014, p. 1.

(2)  JO L 156, 20.6.2017, p. 1.

(3)  JO C 262, 19.7.2016, p. 1.

(4)  JO C 93, 24.3.2017, p. 71.

(5)  JO C 35, 31.1.2018, p. 71.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0434.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0027.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0428.

(9)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/aar-comp-2016_en_0.pdf

(11)  De exemplu, ancheta aprofundată a Comisiei cu privire la o potențială schemă de ajutor de stat privind exonerarea aplicată de Regatul Unit în legătură cu finanțarea grupurilor (SA.44896).

(12)  Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor (JO L 350, 29.12.2017, p. 15).

(13)  Rapoartele privind „Evoluția situației pieței produselor lactate și aplicarea dispozițiilor prevăzute în Pachetul privind laptele”(COM(2016)0724 și COM(2014)0354).

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/141

---

P8_TA(2018)0188

Reticența față de vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la reticența față de vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa (2017/2951(RSP))

(2019/C 390/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind imunizarea copiilor: succese și provocări ale imunizării copiilor la nivel european și calea de urmat, adoptate de miniștrii sănătății din statele membre ale UE la 6 iunie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind imunizarea copiilor: succese și provocări ale imunizării copiilor la nivel european și calea de urmat, adoptate de miniștrii sănătății din statele membre ale UE la 6 iunie 2011 (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind vaccinările ca instrument eficace în domeniul sănătății publice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind vaccinările ca instrument eficace în domeniul sănătății publice (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate»(One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)”(COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate»(One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)”(COM(2017)0339),

| — | având în vedere Planul de acțiune global privind vaccinarea (PAGV) al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), aprobat de către cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății în mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune global privind vaccinarea (PAGV) al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), aprobat de către cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății în mai 2012,

| — | având în vedere rezoluția 68.6 a OMS, adoptată de cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății la 26 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 68.6 a OMS, adoptată de cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății la 26 mai 2015,

| — | având în vedere Planul european de acțiune privind vaccinarea pentru 2015-2020 al OMS, adoptat la 18 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul european de acțiune privind vaccinarea pentru 2015-2020 al OMS, adoptat la 18 septembrie 2014,

| — | având în vedere raportul tehnic din 27 aprilie 2017 al Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), intitulat „Immunisation information systems in the EU and EEA”(„Sistemele de informații privind imunizarea din UE și SEE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul tehnic din 27 aprilie 2017 al Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), intitulat „Immunisation information systems in the EU and EEA”(„Sistemele de informații privind imunizarea din UE și SEE”),

| — | având în vedere raportul tehnic al ECDC, din 14 iunie 2017, intitulat „Vaccine-preventable diseases and immunisation: Core competencies”(„Bolile care pot fi prevenite prin vaccinare și imunizarea: competențe de bază”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul tehnic al ECDC, din 14 iunie 2017, intitulat „Vaccine-preventable diseases and immunisation: Core competencies”(„Bolile care pot fi prevenite prin vaccinare și imunizarea: competențe de bază”),

| — | având în vedere declarația politică din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU de la New York din 21 septembrie 2016, referitoare la rezistența la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația politică din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU de la New York din 21 septembrie 2016, referitoare la rezistența la antimicrobiene,

| — | având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”(„Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”(„Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului 2009/1019/UE din 22 decembrie 2009 privind vaccinarea împotriva gripei sezoniere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului 2009/1019/UE din 22 decembrie 2009 privind vaccinarea împotriva gripei sezoniere (3),

| — | având în vedere numărul tot mai mare al călătorilor intercontinentali, |
| --- | --- |

—

având în vedere numărul tot mai mare al călătorilor intercontinentali,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la reticența față vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 și O-000009/2018 – B8-0012/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la reticența față vaccinuri și scăderea ratelor de vaccinare în Europa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 și O-000009/2018 – B8-0012/2018),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în decembrie 2010, liderii din domeniul sănătății de la nivel global s-au angajat să descopere și să dezvolte vaccinuri vitale, pe care să le furnizeze la nivel global, în special celor mai sărace țări, declarând următorii 10 ani (2011-2020) „Deceniul vaccinurilor”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în decembrie 2010, liderii din domeniul sănătății de la nivel global s-au angajat să descopere și să dezvolte vaccinuri vitale, pe care să le furnizeze la nivel global, în special celor mai sărace țări, declarând următorii 10 ani (2011-2020) „Deceniul vaccinurilor”;

| B. | întrucât costul unui set complet de vaccinuri pentru un singur copil, chiar și la cele mai reduse prețuri la nivel mondial, a crescut cu un factor de 68 între 2001 și 2014; întrucât această creștere a prețului este nejustificată și incompatibilă cu obiectivul de dezvoltare durabilă de a asigura o viață sănătoasă și de a promova bunăstarea la toate vârstele; |
| --- | --- |

B.

întrucât costul unui set complet de vaccinuri pentru un singur copil, chiar și la cele mai reduse prețuri la nivel mondial, a crescut cu un factor de 68 între 2001 și 2014; întrucât această creștere a prețului este nejustificată și incompatibilă cu obiectivul de dezvoltare durabilă de a asigura o viață sănătoasă și de a promova bunăstarea la toate vârstele;

| C. | întrucât în UE și în Spațiului Economic European (SEE), există diferențe semnificative între țări în ceea ce privește vaccinurile recomandate și organizarea serviciilor de sănătate; |
| --- | --- |

C.

întrucât în UE și în Spațiului Economic European (SEE), există diferențe semnificative între țări în ceea ce privește vaccinurile recomandate și organizarea serviciilor de sănătate;

| D. | întrucât toate statele membre ale UE au aprobat Planul european de acțiune privind vaccinarea pentru 2015-2020 al OMS; |
| --- | --- |

D.

întrucât toate statele membre ale UE au aprobat Planul european de acțiune privind vaccinarea pentru 2015-2020 al OMS;

| E. | întrucât, prin încurajarea unor rate ridicate ale vaccinării, cetățenii sunt protejați împotriva bolilor care se pot preveni prin vaccinare și care sunt pandemice în țările cu rate reduse de vaccinare și de imunizare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, prin încurajarea unor rate ridicate ale vaccinării, cetățenii sunt protejați împotriva bolilor care se pot preveni prin vaccinare și care sunt pandemice în țările cu rate reduse de vaccinare și de imunizare;

| F. | întrucât, potrivit unui sondaj global realizat în cadrul Proiectului privind încrederea în vaccinuri, regiunea europeană a înregistrat cel mai mare număr de răspunsuri negative în ceea ce privește percepția importanței vaccinurilor, a siguranței și a eficacității lor, ceea ce duce la cel mai înalt grad de reticență față de vaccinare în rândul populației (4); |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit unui sondaj global realizat în cadrul Proiectului privind încrederea în vaccinuri, regiunea europeană a înregistrat cel mai mare număr de răspunsuri negative în ceea ce privește percepția importanței vaccinurilor, a siguranței și a eficacității lor, ceea ce duce la cel mai înalt grad de reticență față de vaccinare în rândul populației (4);

| G. | întrucât reducerea acoperirii vaccinale în Europa a generat, în mai multe țări europene, epidemii de rujeolă semnificative și decese cauzate de această boală, |
| --- | --- |

G.

întrucât reducerea acoperirii vaccinale în Europa a generat, în mai multe țări europene, epidemii de rujeolă semnificative și decese cauzate de această boală,

| H. | întrucât, pe baza abordării „O singură sănătate”, mai multe state membre consideră că vaccinarea animalelor de fermă și a animalelor domestice este o măsură importantă atât pentru prevenirea focarelor de boli transfrontaliere ale animalelor, cât și pentru limitarea riscului ca boala să se răspândească mai departe și au introdus această vaccinare, inclusiv împotriva infecțiilor cu Coxiella burnetii și cu alte boli bacteriene și virale care prezintă riscuri și pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe baza abordării „O singură sănătate”, mai multe state membre consideră că vaccinarea animalelor de fermă și a animalelor domestice este o măsură importantă atât pentru prevenirea focarelor de boli transfrontaliere ale animalelor, cât și pentru limitarea riscului ca boala să se răspândească mai departe și au introdus această vaccinare, inclusiv împotriva infecțiilor cu Coxiella burnetii și cu alte boli bacteriene și virale care prezintă riscuri și pentru sănătatea publică;

| I. | întrucât, în perioada 2008-2015, în Europa s-au înregistrat 215 000 de cazuri de boli care pot fi prevenite prin vaccinare, excluzând gripa (5), |
| --- | --- |

I.

întrucât, în perioada 2008-2015, în Europa s-au înregistrat 215 000 de cazuri de boli care pot fi prevenite prin vaccinare, excluzând gripa (5),

| 1. | recunoaște rolul pe care vaccinurile l-ar putea eventual juca în combaterea rezistenței la antimicrobiene, care ar trebui analizat în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște rolul pe care vaccinurile l-ar putea eventual juca în reducerea nevoii de antibiotice, contribuind astfel la limitarea răspândirii RAM, care ar trebui analizat în continuare; subliniază totuși că reducerea urgentă a utilizării excesive, a utilizării necorespunzătoare și a expunerii neintenționate la antibiotice trebuie să rămână principala prioritate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că se estimează că vaccinarea previne anual aproximativ 2,5 milioane de decese la nivel mondial și reduce costurile cu tratamentele specifice pentru anumite boli, inclusiv tratamentele antimicrobiene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că introducerea vaccinării profilactice pe scară largă în Europa a contribuit semnificativ la eradicarea sau la reducerea multor boli infecțioase; este preocupat, cu toate acestea, de fenomenul îngrijorător al reticenței față de vaccinuri, precum și de lipsa unor recomandări la nivel național care să țină seama de populația în curs de îmbătrânire și solicită o mai mare transparență în ceea ce privește producția de vaccinuri și măsuri pentru a restabili încrederea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că vaccinurile sunt testate cu rigurozitate de-a lungul mai multor etape de testare înainte de a fi precalificate de OMS și aprobate de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și sunt reevaluate periodic; subliniază că cercetătorii trebuie să declare orice conflict de interese; |
| --- | --- |

5.

| 6. | propune ca cercetătorii aflați în situație de conflict de interese să fie excluși din comisiile de evaluare; solicită să fie eliminată confidențialitatea deliberărilor comisiei de evaluare a EMA; propune ca datele științifice și clinice care au condus la concluziile comisiei și al căror caracter anonim este garantat în prealabil să fie făcute publice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că în Planul de acțiune european „O singură sănătate”împotriva RAM se afirmă că imunizarea prin vaccinare reprezintă o intervenție rentabilă din domeniul sănătății publice în cadrul eforturilor de combatere a rezistenței la antimicrobiene (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută implicarea activă a Comisiei cu privire la chestiunea vaccinării și includerea unei inițiative privind vaccinarea în Programul de lucru al Comisiei pentru 2018; salută publicarea foii de parcurs pentru o recomandare a Consiliului privind consolidarea cooperării în lupta împotriva bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă sprijinul pentru anunțul Comisiei din planul său de acțiune împotriva rezistenței la antimicrobiene conform căruia va oferi stimulente pentru a încuraja utilizarea diagnosticării, a alternativelor la antimicrobiene și a vaccinurilor (7); |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută viitoarea lansare a unei acțiuni comune cofinanțate prin programul UE în domeniul sănătății, care vizează sporirea gradului de acoperire vaccinală; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre și Comisia să consolideze temeiul juridic pentru acoperirea vaccinală; subliniază că, în conformitate cu obiectivul nr. 1 al Planului european de acțiune privind vaccinarea pentru 2015-2020, introducerea și punerea în aplicare a unui cadru legislativ adecvat sunt esențiale pentru definirea priorităților naționale și pentru luarea de măsuri concrete în vederea unui angajament sustenabil privind imunizarea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină cu fermitate Acordul privind achizițiile publice comune, care le asigură statelor membre și Comisiei un cadru pentru achiziționarea în comun a vaccinurilor, punându-se astfel în comun puterea de cumpărare a statelor membre și asigurându-se disponibilitatea în cantități suficiente a vaccinurilor pandemice și a altor vaccinuri pentru a garanta accesul la vaccinuri și tratamentul egal al tuturor statelor membre participante; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că 24 de state membre au semnat Acordul privind achizițiile publice comune, ceea ce înseamnă că acesta acoperă 447,8 milioane din totalul de 508,2 milioane de cetățeni ai UE; invită statele membre care nu au semnat încă acordul să o facă, pentru a asigura faptul că toți cetățenii UE sunt acoperiți de acesta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește importanța transparenței pentru construirea și menținerea încrederii publicului în medicamente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește importanța Regulamentului privind studiile clinice (8) pentru stimularea și facilitarea cercetării vizând noi vaccinuri și pentru asigurarea transparenței rezultatelor studiilor clinice; invită Comisia și EMA să pună în aplicare Regulamentul privind studiile clinice fără întârzieri suplimentare, în special prin crearea portalului și bazei de date europene (EUPD), a cărei punere în aplicare a făcut obiectul unor întârzieri semnificative de peste doi ani; solicită în continuare tuturor părților implicate să se asigure că procesul actual de relocalizare a EMA în afara Londrei nu cauzează întreruperi sau întârzieri suplimentare în desfășurarea activității agenției; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să se asigure că toți lucrătorii din domeniul medical sunt vaccinați în mod corespunzător; invită Comisia să abordeze subiectul ratelor de vaccinare ale lucrătorilor din domeniul medical în propunerea sa de recomandare a Consiliului privind consolidarea cooperării în lupta împotriva bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că inițiativa Comisiei privind consolidarea cooperării în lupta împotriva bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare, care urmează să fie prezentată în al doilea trimestru din 2018 și vizează sprijinirea statelor membre în punerea în aplicare a programelor de vaccinare, reducerea reticenței față de vaccinuri, consolidarea aprovizionării cu vaccinuri și îmbunătățirea globală a acoperirii vaccinale, este o măsură bună; invită Comisia și Consiliul să țină seama de poziția Parlamentului în procesul de elaborare a recomandărilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată cu îngrijorare că datele epidemiologice referitoare la situația actuală a vaccinării în statele membre arată că există lacune semnificative în ceea ce privește acceptarea vaccinurilor și că ratele de acoperire vaccinală necesare pentru a se putea asigura o protecție adecvată sunt insuficiente; este preocupat de faptul că reticența tot mai accentuată și răspândită cu privire la vaccinuri a luat proporții îngrijorătoare din cauza diferitelor consecințe legate de sănătate pe care le provoacă în statele membre; invită statele membre, având în vedere utilitatea vaccinării ca instrument profilactic, să asigure extinderea acoperirii vaccinale după vârsta preșcolară și faptul că toate grupurile de populație pot fi incluse într-un program de vaccinare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că scăderea la nivel mondial a încrederii publice în vaccinare constituie un motiv de îngrijorare și o provocare majoră pentru experții în sănătate publică; constată că, în prezent, mai multe țări din Europa se confruntă, din cauza reticenței față de vaccinuri, cu focare de rujeolă care ar fi putut fi evitate; invită Comisia să continue să își consolideze sprijinul pentru eforturile naționale de vaccinare care vizează creșterea acoperirii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază faptul că o mai mare transparență în procesul de evaluare a vaccinurilor și a adjuvanților acestora și finanțarea programelor de cercetare independente cu privire la posibilele efecte secundare ar contribui la restabilirea încrederii în vaccinare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și statele membre să consolideze infrastructura de colectare a datelor pentru monitorizarea tiparelor bolilor infecțioase și a impactului real al vaccinurilor în scopul de a sprijini realizarea programelor de imunizare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este preocupat de diferențele mari existente de la un stat membru la altul în ceea ce privește vaccinurile recomandate, furnizate și/sau impuse; este preocupat, de asemenea, de faptul că aceste diferențe în ceea ce privește acoperirea vaccinală agravează inegalitățile în materie de sănătate dintre statele membre și subminează eforturile de reducere și eliminare a bolilor care pot fi prevenite; |
| --- | --- |

22.

| 23. | condamnă răspândirea unor informații nefiabile, înșelătoare și fără bază științifică privind vaccinarea, agravată de controverse și senzaționalism în mass-media și de jurnalism de proastă calitate; invită statele membre și Comisia să ia măsuri eficiente împotriva propagării acestei dezinformări, să organizeze în continuare campanii de sensibilizare și informare care să vizeze restabilirea încrederii în vaccinuri și să consolideze educația și dialogul, în special pentru părinți, inclusiv prin crearea unei platforme europene menite să crească acoperirea vaccinală și să prevină eficacitatea răspândirii de informații înșelătoare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că este nevoie să li se ofere cetățenilor informații incluzive, bazate pe fapte și pe date științifice; invită Comisia și statele membre să faciliteze dialogul cu părțile interesate din partea societății civile, a mișcărilor la nivel local, a mediilor academice, a mass-mediei și a autorităților naționale din domeniul sănătății, pentru a combate informațiile nefiabile, înșelătoare și fără bază științifică privind vaccinarea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este preocupat de bugetul limitat alocat în mod specific vaccinării în unele state membre, precum și de prețurile mari și diferențele mari de prețuri ale unor vaccinuri care salvează vieți, care riscă să agraveze inegalitățile în materie de sănătate existente; îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare, cât mai curând posibil, măsurile solicitate în Rezoluția Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (9), subliniind, în același timp, faptul că vaccinarea este una dintre cele mai rentabile intervenții în domeniul sănătății publice pentru sistemele de sănătate pe termen lung; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de faptul că prețurile ridicate ale vaccinurilor afectează în mod disproporționat țările cu venituri mici și medii, inclusiv țările care pierd sprijinul acordat de donatori pe care îl primeau înainte prin GAVI, Alianța pentru Vaccinuri; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a contribui la facilitarea accesului la vaccinuri în țările respective; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută progresele încurajatoare înregistrate în lupta împotriva bolilor și a tipurilor de cancer provocate de papilomavirusul uman HPV datorită programelor de vaccinare împotriva virusului HPV; invită statele membre să dezvolte în continuare aceste programe și să exploreze modalități de creștere a ratelor de acoperire vaccinală și de prevenire a altor forme de cancer, de exemplu prin includerea băieților în programele de vaccinare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că asigurarea verificării vaccinărilor și a serviciilor de vaccinare pentru migranții și refugiații care intră în țările UE este esențială; invită Comisia și statele membre să identifice activitățile concrete de vaccinare desfășurate în cazul migranților și refugiaților care intră în țările UE și să depună eforturi pentru a soluționa deficiențele întâlnite; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este îngrijorat cu privire la lipsa vaccinurilor și invită Comisia și statele membre să găsească soluții pentru a spori furnizarea și disponibilitatea vaccinurilor, inclusiv măsuri privind stocarea vaccinurilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre și Comisia să promoveze campanii de sensibilizare în rândul cadrelor medicale care administrează vaccinuri, evidențiind obligația acestora, atât morală, cât și etică, de a proteja sănătatea publică furnizând pacienților (sau tutorilor legali ai pacienților) suficiente informații cu privire la vaccinuri pentru ca aceștia să poată lua decizii în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că piatra de temelie a acceptării vaccinării de către populație sunt cadrele medicale, iar recomandările lor sunt citate în mod constant ca motiv principal pentru vaccinare (10); |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să elaboreze un plan de acțiune al UE cuprinzător în care să se abordeze problema socială a reticenței față de vaccinuri, să fie consolidate angajamentele statelor membre față de imunizare ca măsură prioritară pentru sănătatea publică, să fie incluse acțiunile prioritare și specifice regiunilor și care să țină seama de circumstanțele diferite și de provocările specifice cu care se confruntă statele membre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să faciliteze un calendar de vaccinare mai bine armonizat și aliniat în întreaga UE, să facă schimb de bune practici, să exploreze, împreună cu statele membre, posibilitățile de instituire a unei platforme a UE pentru monitorizarea siguranței și eficacității vaccinurilor, să asigure o acoperire uniformă în întreaga Europă, să reducă inegalitățile în materie de sănătate și să contribuie la consolidarea încrederii în programele de vaccinare și vaccinuri; invită Comisia să adopte inițiative specifice privind vaccinarea, cum ar fi o „zi europeană a vaccinării împotriva gripei”, care ar putea marca în fiecare an lansarea campaniei de vaccinare în conformitate cu obiectul privind o acoperire vaccinală de 75 % stabilit în recomandările Consiliului privind gripa sezonieră; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri concrete în cadrul planului de acțiune „O singură sănătate”pentru a crește ratele de vaccinare umană și, după caz, animală, cu ajutorul unor stimulente financiare și politice și pentru a combate astfel bolile infecțioase și rezistența la antibiotice într-un mod mai rentabil, printre altele, în contextul viitoarei politici agricole comune post 2020; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să furnizeze la timp Comisiei, ECDC și OMS date referitoare la vaccinare și la bolile care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Organizației Mondiale a Sănătății și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO C 202, 8.7.2011, p. 4.

(2)  JO C 438, 6.12.2014, p. 3.

(3)  JO L 348, 29.12.2009, p. 71.

(4)  Larson, Heidi J. et al. (2016), „The State of Vaccine Confidence 2016: Global Insights Through a 67-Country Survey”(„Încrederea în vaccinuri în 2016: analize globale cu ajutorul unui sondaj din 67 de țări”), EBioMedicine; volumul 12, 2016, p. 295-301.

(5)  Consiliul pentru relații externe, „Vaccine-Preventable Outbreak Maps”(„Hărți ale focarelor bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare”), 2015.

(6)  A se vedea Planul de acțiune, p. 10.

(7)  A se vedea Planul de acțiune, p. 12.

(8)  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0061.

(10)  Leask J., Kinnersley P., Jackson C., Cheater F., Bedford H., Rowles G., „Communicating with parents about vaccination: a framework for health professionals”(„Comunicarea cu părinții despre vaccinare: un cadru pentru profesioniștii în domeniul sănătății”, BMC Pediatrics, 2012, volumul 12, p.12-154.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/146

---

P8_TA(2018)0189

Punerea în aplicare a Directivei privind ordinul european de protecție

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/99/UE privind ordinul european de protecție (2016/2329(INI))

(2019/C 390/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 18, 19, 21, 79 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 18, 19, 21, 79 și 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Declarația Națiunilor Unite referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor, adoptată la 20 decembrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Națiunilor Unite referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor, adoptată la 20 decembrie 1993,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing +5 (2000), Beijing +10 (2005), Beijing +15 (2010) și Beijing +20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing +5 (2000), Beijing +10 (2005), Beijing +15 (2010) și Beijing +20 (2015),

| — | având în vedere Comentariul general adoptat la 26 august 2016 de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități privind articolul 6 („Femeile și fetele cu dizabilități”) al Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general adoptat la 26 august 2016 de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități privind articolul 6 („Femeile și fetele cu dizabilități”) al Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul ) și Deciziile (UE) 2017/865 (1) și (UE) 2017/866 (2) din 11 mai 2017 ale Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul ) și Deciziile (UE) 2017/865 (1) și (UE) 2017/866 (2) din 11 mai 2017 ale Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice,

| — | având în vedere semnarea Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) de către toate statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) de către toate statele membre,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (3); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (3);

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4),

| — | având în vedere Directiva 2004/80/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind despăgubirea victimelor infracționalității (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/80/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind despăgubirea victimelor infracționalității (5),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JHA a Consiliului (6), și Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JHA a Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JHA a Consiliului (6), și Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JHA a Consiliului (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iunie 2012, intitulată „Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016)”(COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iunie 2012, intitulată „Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016)”(COM(2012)0286),

| — | având în vedere Directiva 2011/99/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind ordinul european de protecție (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/99/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind ordinul european de protecție (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 606/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 606/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă (9),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (10),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (11),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (12),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 10 iunie 2011 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor și a protecției victimelor, în special în cadrul procedurilor penale (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 10 iunie 2011 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor și a protecției victimelor, în special în cadrul procedurilor penale (13),

| — | având în vedere Programul de la Stockholm - o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm - o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (14),

| — | având în vedere programul „Drepturi, egalitate și cetățenie”2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul „Drepturi, egalitate și cetățenie”2014-2020,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”(SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”(SWD(2015)0278),

| — | având în vedere raportul Agenției pentru drepturi fundamentale a Uniunii Europene (ADF) intitulat „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru drepturi fundamentale a Uniunii Europene (ADF) intitulat „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2010 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2009 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2010 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2009 (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (18),

| — | având în vedere evaluarea implementării la nivel european (PE 603.272) a Directivei 2011/99/UE, realizată de Unitatea de evaluare ex post din cadrul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea implementării la nivel european (PE 603.272) a Directivei 2011/99/UE, realizată de Unitatea de evaluare ex post din cadrul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ale Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ale Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0065/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0065/2018),

| A. | întrucât toate formele de violență împotriva unei ființe umane reprezintă o încălcare directă a demnității sale, demnitate care constituie însăși baza tuturor drepturilor fundamentale ale omului și, prin urmare, trebuie respectată și protejată; întrucât violența împotriva femeilor este o formă brutală de discriminare și o încălcare a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate formele de violență împotriva unei ființe umane reprezintă o încălcare directă a demnității sale, demnitate care constituie însăși baza tuturor drepturilor fundamentale ale omului și, prin urmare, trebuie respectată și protejată; întrucât violența împotriva femeilor este o formă brutală de discriminare și o încălcare a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale;

| B. | întrucât victimele violenței și abuzurilor sunt expuse riscului de victimizare secundară și repetată, de represalii și intimidare; întrucât, prin urmare, posibilitatea de a le oferi protecția necesară, inclusiv la nivel transfrontalier, depinde în mare măsură de gradul de conștientizare al victimelor, al societății în general și al personalului care intră în contact cu victimele, inclusiv al actorilor relevanți, cum ar fi adăposturile; |
| --- | --- |

B.

întrucât victimele violenței și abuzurilor sunt expuse riscului de victimizare secundară și repetată, de represalii și intimidare; întrucât, prin urmare, posibilitatea de a le oferi protecția necesară, inclusiv la nivel transfrontalier, depinde în mare măsură de gradul de conștientizare al victimelor, al societății în general și al personalului care intră în contact cu victimele, inclusiv al actorilor relevanți, cum ar fi adăposturile;

| C. | întrucât absența unor dispoziții pentru o protecție corespunzătoare a ființelor umane împotriva violenței de gen are un efect negativ asupra societății în ansamblu; |
| --- | --- |

C.

întrucât absența unor dispoziții pentru o protecție corespunzătoare a ființelor umane împotriva violenței de gen are un efect negativ asupra societății în ansamblu;

| D. | întrucât unul dintre cele mai importante aspecte legate de securitate, în orice societate, este protecția integrității personale și libertatea tuturor indivizilor; întrucât Agenda europeană privind securitatea ar trebui să includă prioritar garantarea securității personale și a protecției tuturor persoanelor împotriva violenței de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât unul dintre cele mai importante aspecte legate de securitate, în orice societate, este protecția integrității personale și libertatea tuturor indivizilor; întrucât Agenda europeană privind securitatea ar trebui să includă prioritar garantarea securității personale și a protecției tuturor persoanelor împotriva violenței de gen;

| E. | întrucât violența și abuzurile fizice, psihologice și sexuale afectează în mod disproporționat femeile (19); întrucât în UE o femeie din trei a fost victimă a violenței fizice și/sau sexuale de la vârsta de 15 ani; întrucât amploarea și gravitatea violenței împotriva femeilor sunt adesea trecute cu vederea și banalizate în unele state membre și există în continuare o tendință îngrijorător de răspândită de a da vina pe victimă; întrucât doar aproximativ o treime dintre femeile care au fost abuzate fizic sau sexual de partenerii lor contactează autoritățile; |
| --- | --- |

E.

întrucât violența și abuzurile fizice, psihologice și sexuale afectează în mod disproporționat femeile (19); întrucât în UE o femeie din trei a fost victimă a violenței fizice și/sau sexuale de la vârsta de 15 ani; întrucât amploarea și gravitatea violenței împotriva femeilor sunt adesea trecute cu vederea și banalizate în unele state membre și există în continuare o tendință îngrijorător de răspândită de a da vina pe victimă; întrucât doar aproximativ o treime dintre femeile care au fost abuzate fizic sau sexual de partenerii lor contactează autoritățile;

| F. | întrucât asigurarea egalității de gen în toate domeniile de politică este un principiu fundamental al Uniunii Europene și un element esențial în combaterea violenței de gen; |
| --- | --- |

F.

întrucât asigurarea egalității de gen în toate domeniile de politică este un principiu fundamental al Uniunii Europene și un element esențial în combaterea violenței de gen;

| G. | întrucât Convenția de la Istanbul, care a fost semnată, dar nu și ratificată de către UE și de către toate statele membre (20), prevede că toate dispozițiile sale, în special măsurile de protecție a drepturilor victimelor, trebuie respectate, fără niciun fel de discriminare, și solicită în mod explicit semnatarilor să recunoască urmărirea obsesivă drept infracțiune penală; întrucât ratificarea și punerea în aplicare deplină a Convenției de la Istanbul va contribui la depășirea provocărilor ridicate de OEP, oferind un cadru juridic european coerent pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât Convenția de la Istanbul, care a fost semnată, dar nu și ratificată de către UE și de către toate statele membre (20), prevede că toate dispozițiile sale, în special măsurile de protecție a drepturilor victimelor, trebuie respectate, fără niciun fel de discriminare, și solicită în mod explicit semnatarilor să recunoască urmărirea obsesivă drept infracțiune penală; întrucât ratificarea și punerea în aplicare deplină a Convenției de la Istanbul va contribui la depășirea provocărilor ridicate de OEP, oferind un cadru juridic european coerent pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor;

| H. | întrucât, pentru a reduce numărul estimat al cazurilor nesemnalate de violență, statele membre trebuie să creeze și să introducă instrumente de alertă timpurie și de protecție, pentru ca femeile să se simtă în siguranță și să poată denunța violența de gen; întrucât numărul considerabil de cazuri de violență de gen neînregistrate ar putea avea legătură cu o lipsă de resurse publice; întrucât autoritățile relevante trebuie să dispună de structuri, cum ar fi adăposturi care să ofere asistență medicală și medico-legală, consiliere psihologică și asistență juridică, care să devină un refugiu sigur pentru femeile care sunt victime ale violenței de gen; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a reduce numărul estimat al cazurilor nesemnalate de violență, statele membre trebuie să creeze și să introducă instrumente de alertă timpurie și de protecție, pentru ca femeile să se simtă în siguranță și să poată denunța violența de gen; întrucât numărul considerabil de cazuri de violență de gen neînregistrate ar putea avea legătură cu o lipsă de resurse publice; întrucât autoritățile relevante trebuie să dispună de structuri, cum ar fi adăposturi care să ofere asistență medicală și medico-legală, consiliere psihologică și asistență juridică, care să devină un refugiu sigur pentru femeile care sunt victime ale violenței de gen;

| I. | întrucât libertatea de circulație în UE implică faptul că persoanele se deplasează frecvent dintr-o țară în alta; întrucât OEB se bazează pe necesitatea de a salvgarda drepturile și libertățile victimelor, și mai ales de a respecta dreptul victimelor și al potențialelor victime de a se bucura de libertatea de circulație și de a le asigura o protecție continuă atunci când își exercită acest drept; |
| --- | --- |

I.

întrucât libertatea de circulație în UE implică faptul că persoanele se deplasează frecvent dintr-o țară în alta; întrucât OEB se bazează pe necesitatea de a salvgarda drepturile și libertățile victimelor, și mai ales de a respecta dreptul victimelor și al potențialelor victime de a se bucura de libertatea de circulație și de a le asigura o protecție continuă atunci când își exercită acest drept;

| J. | întrucât prevenirea violenței, prin investiții în campanii de sensibilizare și de informare prezentate în mod eficace în mass-media, prin educarea și formarea profesioniștilor, reprezintă elemente cruciale în combaterea violenței de gen; întrucât Convenția de la Istanbul obligă părțile să prevină violența de gen și stereotipurile de gen prin abordarea rolului mass-mediei; întrucât, de cele mai multe ori, victimele care beneficiază de măsuri de protecție la nivel național nu știu că există OEP, ceea ce are un impact negativ asupra executării acestuia; întrucât campaniile de conștientizare și programele de sensibilizare în vederea combaterii banalizării violenței domestice și a violenței de gen contribuie la încurajarea victimelor să denunțe abuzurile și să ceară ordinele naționale și europene de protecție, precum și la creșterea încrederii lor în autoritățile de sector; |
| --- | --- |

J.

întrucât prevenirea violenței, prin investiții în campanii de sensibilizare și de informare prezentate în mod eficace în mass-media, prin educarea și formarea profesioniștilor, reprezintă elemente cruciale în combaterea violenței de gen; întrucât Convenția de la Istanbul obligă părțile să prevină violența de gen și stereotipurile de gen prin abordarea rolului mass-mediei; întrucât, de cele mai multe ori, victimele care beneficiază de măsuri de protecție la nivel național nu știu că există OEP, ceea ce are un impact negativ asupra executării acestuia; întrucât campaniile de conștientizare și programele de sensibilizare în vederea combaterii banalizării violenței domestice și a violenței de gen contribuie la încurajarea victimelor să denunțe abuzurile și să ceară ordinele naționale și europene de protecție, precum și la creșterea încrederii lor în autoritățile de sector;

| K. | întrucât în 2010, când Consiliul european a propus crearea OEP, 118 000 de femei cu reședința în UE au beneficiat de măsuri de protecție legate de violența de gen; întrucât în 2011 s-a estimat că, în medie, 1 180 de persoane vor avea nevoie de măsuri de protecție transfrontalieră continuă în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât în 2010, când Consiliul european a propus crearea OEP, 118 000 de femei cu reședința în UE au beneficiat de măsuri de protecție legate de violența de gen; întrucât în 2011 s-a estimat că, în medie, 1 180 de persoane vor avea nevoie de măsuri de protecție transfrontalieră continuă în UE;

| L. | întrucât adesea ONG-urile joacă un rol vital în sprijinirea victimelor în multe state membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât adesea ONG-urile joacă un rol vital în sprijinirea victimelor în multe state membre;

| M. | întrucât OEP sunt instrumente de recunoaștere reciprocă și cooperare, care nu pot funcționa corect și nu pot proteja victimele dacă nu sunt implementate complet în toate statele membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât OEP sunt instrumente de recunoaștere reciprocă și cooperare, care nu pot funcționa corect și nu pot proteja victimele dacă nu sunt implementate complet în toate statele membre;

| N. | întrucât, în special în cazurile de violență, unele state membre iau măsuri de protecție în urma acțiunilor penale, în timp ce altele emit ordine de protecție pe baza acțiunilor civile; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în special în cazurile de violență, unele state membre iau măsuri de protecție în urma acțiunilor penale, în timp ce altele emit ordine de protecție pe baza acțiunilor civile;

| O. | întrucât în statele membre UE există o gamă largă de ordine de protecție, iar sistemele judiciare sunt diferite în statele membre, aplicarea OEP se confruntă cu numeroase dificultăți și ar putea, în consecință, să submineze aplicarea corespunzătoare a OEP pentru victime și să limiteze numărul de OEP emise; |
| --- | --- |

O.

întrucât în statele membre UE există o gamă largă de ordine de protecție, iar sistemele judiciare sunt diferite în statele membre, aplicarea OEP se confruntă cu numeroase dificultăți și ar putea, în consecință, să submineze aplicarea corespunzătoare a OEP pentru victime și să limiteze numărul de OEP emise;

| P. | întrucât majoritatea statelor membre nu au un sistem de registre pentru colectarea datelor privind OEP, și nu există nici un sistem central de registre la nivel european, care să colecteze toate datele relevante din UE; întrucât insuficiența datelor face dificilă evaluarea aplicării OEP și soluționarea deficiențelor din legislație sau legate de punerea în aplicare; |
| --- | --- |

P.

întrucât majoritatea statelor membre nu au un sistem de registre pentru colectarea datelor privind OEP, și nu există nici un sistem central de registre la nivel european, care să colecteze toate datele relevante din UE; întrucât insuficiența datelor face dificilă evaluarea aplicării OEP și soluționarea deficiențelor din legislație sau legate de punerea în aplicare;

| Q. | întrucât OEP este aplicabil victimelor tuturor tipurilor de infracțiuni, inclusiv victimelor terorismului, traficului de ființe umane, violenței de gen și a criminalității organizate; întrucât persoanele aflate în situații vulnerabile care cad victime ale criminalității trebuie tratate cu o atenție specială atunci când solicită un OEP; |
| --- | --- |

Q.

întrucât OEP este aplicabil victimelor tuturor tipurilor de infracțiuni, inclusiv victimelor terorismului, traficului de ființe umane, violenței de gen și a criminalității organizate; întrucât persoanele aflate în situații vulnerabile care cad victime ale criminalității trebuie tratate cu o atenție specială atunci când solicită un OEP;

| R. | întrucât există o legătură strânsă între funcționarea OEP și standardele minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, stabilite prin Directiva 2012/29/UE, |
| --- | --- |

R.

întrucât există o legătură strânsă între funcționarea OEP și standardele minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, stabilite prin Directiva 2012/29/UE,

| 1. | solicită statelor membre să condamne în mod clar toate formele de violență de gen și de violență împotriva femeilor, să își ia angajamentul de a eradica și de a asigura o toleranță zero față de aceste forme de violență; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită statelor membre și Comisiei să introducă perspectiva de gen în toate politicile lor, în special în cele care ar putea fi legate de conștientizarea și depistarea violenței împotriva femeilor, precum și de protecția și menținerea integrității victimelor; |
| --- | --- |

2.

Evaluarea generală a aplicării directivei și recomandări pentru îmbunătățirea situației executării și funcționării OEP

| 3. | ia act de faptul că toate statele membre care au obligații în temeiul Directivei OEP au notificat Comisiei transpunerea acesteia în legislația națională; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este conștient de efectul pozitiv pe care îl poate avea punerea în aplicare a Spațiului de libertate, securitate și justiție asupra protecției transfrontaliere a victimelor; consideră că OEP are potențialul de a fi un instrument eficient de protecție a victimelor în lumea modernă caracterizată de un grad ridicat de mobilitate și de lipsa frontierelor interne; constată totuși cu îngrijorare că, de la transpunerea Directivei OEP, au fost identificate doar șapte OEP la nivelul statelor membre, deși au fost solicitate și emise mii de ordine de protecție naționale în ultimii ani (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă faptul că Comisia nu a prezentat Parlamentului și Consiliului un raport privind aplicarea Directivei OEP până la 11 ianuarie 2016; solicită Comisiei să își îndeplinească obligațiile de raportare, astfel cum sunt prevăzute în directivă, și să includă în raportul său o hartă a măsurilor naționale de protecție, o analiză a respectării de către statele membre a dreptului victimelor la asistență juridică gratuită, incluzând informații referitoare la eventuale costuri suportate de victime în contextul unui ordin de protecție, și o hartă a campaniilor de sensibilizare care se desfășoară în statele membre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește obligația statului executant de a recunoaște OEP cu aceeași prioritate ca și statul emitent, în pofida complexității și a provocărilor juridice implicate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este preocupat de faptul că există un decalaj semnificativ de coordonare și comunicare între statele membre la executarea OEP; invită statele membre să îmbunătățească și să consolideze cooperarea și comunicarea legată de OEP, deoarece acest lucru ar pune în mișcare proceduri mai eficiente și măsuri transfrontaliere simultane între statele membre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insistă asupra faptului că trebuie să fie îmbunătățită colectarea de date statistice pentru a evalua amploarea problemei și rezultatele acțiunilor de reducere a violenței de gen; invită statele membre să standardizeze și să digitalizeze formularele și procedurile OEP și să înființeze sisteme de registre naționale ale OEP, pentru a colecta date, precum și să îmbunătățească schimbul de informații cu Comisia și între ele; solicită statelor membre să colecteze și să raporteze în mod regulat Comisiei Europene date defalcate pe genuri și date privind numărul de ordine europene de protecție solicitate, emise și puse în aplicare, precum și informații privind tipurile de infracțiuni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să înființeze un sistem european de registre pentru colectarea informațiilor privind OEP din toate statele membre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează elaborarea și implementarea unui formular unic pentru solicitarea și pentru recunoașterea ordinelor de protecție, valabil atât pentru procedurile penale, cât și pentru cele civile, astfel încât acesta să poată fi utilizat în toate statele membre; solicită, de asemenea, instituirea unui sistem digital de management care să faciliteze coordonarea, să standardizeze datele colectate și să accelereze atât gestionarea ordinelor, cât și elaborarea unor statistici operaționale la nivelul UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să publice lista completă a autorităților competente responsabile de emiterea și recunoașterea OEP, precum și a autorităților centrale care transmit și primesc OEP în statele membre, listă care să fie ușor accesibilă, pentru a permite persoanelor protejate și organizațiilor de asistență pentru victime să solicite OEP și să soluționeze problemele conexe; invită statele membre să își consolideze instituțiile naționale și locale și autoritățile competente, pentru a crește accesibilitatea și a extinde aplicabilitatea OEP, facilitând emiterea acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să sprijine toate formele de schimburi de bune practici și de cooperare între statele membre, precum și între statele membre și societatea civilă, pentru a asigura funcționarea adecvată a OEP; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că victimele criminalității care au sau intenționează să solicite un ordin național de protecție trebuie informate automat și în mod adecvat, iar autoritățile de sector responsabile trebuie să le comunice, atât oral cât și în scris, posibilitatea de a solicita un OEP pe parcursul procedurilor penale; subliniază că persoana care face obiectul unei măsuri de protecție nu ar trebui să suporte costuri financiare atunci când solicită emiterea unui OEP; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită statelor membre să efectueze o evaluare individuală, integrând dimensiunea de gen, cu privire la dispunerea unor măsuri de asistență și sprijin, în cazurile în care este solicitat un OEP; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă insuficiența accesului la justiție și la asistență juridică al victimelor tuturor tipurilor de infracțiuni din unele state membre, victimele fiind prea puțin informate cu privire la posibilitatea de a solicita un OEP; consideră că furnizarea de asistență juridică gratuită, de sprijin administrativ și de informații adecvate persoanelor protejate cu privire la OEP ar trebui asigurată de statele membre, pentru că este esențială pentru utilizarea și eficacitatea acestui instrument, atât în etapa de emitere, cât și în cea de punere în aplicare; solicită statelor membre să majoreze resursele alocate pentru monitorizarea și prevenirea violenței împotriva femeilor în zonele rurale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează statele membre să informeze persoanele protejate cu privire la resursele complementare de asistență socială disponibile în statul gazdă, precum alocațiile familiale, cazarea etc., având în vedere că aceste măsuri nu intră în domeniul de aplicare al OEP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că, în cadrul protecției și al asistenței sociale complementare, ar trebui să se acorde o atenție deosebită copiilor victime și copiilor victimelor infracționalității, în special în cazul în care există riscul de violență sexuală; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă faptul că serviciile de traducere și interpretare într-o limbă pe care victimele o înțeleg nu sunt garantate de statele membre înaintea, în timpul și după emiterea unui OEP; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că victimele ar trebui să aibă întotdeauna dreptul de a fi ascultate în cursul procedurilor OEP; subliniază că serviciile de traducere și interpretare trebuie să fie disponibile și gratuite pe parcursul întregului proces legat de OEP; subliniază, prin urmare, că toate documentele relevante ar trebui să fie traduse într-o limbă pe care victima o înțelege; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă insuficiența măsurilor speciale aplicate de statele membre pentru victimele în situații vulnerabile sau cele cu nevoi specifice; consideră că reducerile cheltuielilor publice au adesea un impact negativ asupra resurselor disponibile pentru aplicarea respectivelor măsuri speciale; invită, prin urmare, statele membre, în cooperare cu Comisia și cu organizațiile relevante care lucrează în domeniul protecției victimelor, să adopte orientări și măsuri speciale, care să faciliteze OEP pentru victimele în situații vulnerabile și cele cu nevoi specifice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază faptul că, având în vedere tendința periculoasă și în creștere de trafic de ființe umane, ordinul european de protecție poate fi un instrument foarte util pentru victimele traficului de persoane; solicită Comisiei Europene, prin urmare, să includă OEP într-o strategie a UE de combatere a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că, pentru a-și atinge potențialul și pentru a garanta măsuri de protecție echivalente în statul membru emitent și în statul membru de executare, ordinul de protecție trebuie să fie cât mai rapid, mai eficace, mai eficient și mai automat cu putință și să presupună un nivel minim de birocrație; invită Comisia și statele membre să stabilească un termen clar și scurt, de două săptămâni, pentru autoritățile competente din statele membre atunci când emit și notifică OEP, pentru a evita agravarea insecurității persoanelor protejate și a presiunii la care sunt expuse și, în același scop, să dispună ca autoritățile competente să ofere victimelor informații suficiente pe parcursul procedurii de luare a unei decizii cu privire la cererea lor de OEP, inclusiv să le notifice în legătură cu orice incidente care apar în cursul acestei proceduri; îndeamnă statele membre, în acest context, să aloce resurse suficiente autorităților care lucrează cu OEP pentru a facilita un sistem eficient care să țină seama de situația victimei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să țină seama în mod corespunzător de interesul persoanei protejate și să fie un refugiu sigur pentru persoanele care denunță cazuri de violență, respectând obligația de a nu transmite persoanei care reprezintă un pericol locul unde se află persoana protejată și alte date de contact ale acesteia decât în cazul în care acestea sunt strict necesare pentru a îndeplini obiectivele ordinului de protecție; subliniază că, ori de câte ori situația impune ca autorul să fie informat cu privire la orice detalii cu privire la OEP, victima trebuie să fie informată cu privire la această decizie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să prevadă proceduri specifice pentru a facilita emiterea unui OEP pentru a proteja membrii familiei care locuiesc alături de o victimă care face deja obiectul unui OEP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază eficiența din ce în ce mai mare a noilor tehnologii, cum ar fi sistemele de monitorizare GPS și aplicațiile pentru telefoanele inteligente care declanșează o alarmă în caz de pericol iminent, ca mijloc de creștere a eficienței și adaptabilității OEP atât în statul emitent, cât și statul executant; este îngrijorat de faptul că doar un număr limitat de state membre utilizează aceste noi tehnologii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază importanța monitorizării OEP în statul de executare în raport cu amenințarea asupra victimei, pentru a stabili dacă măsurile de protecție adoptate au fost aplicate corespunzător sau dacă trebuie revizuite; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să monitorizeze aplicarea prezentei directive și să introducă fără întârziere proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva tuturor statelor membre care încalcă dispozițiile acesteia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează, conform viziunii exprimate în mod repetat de asociațiile de victime ale violenței de gen, testarea unor proceduri care să schimbe abordarea tradițională a conceptului de protecție în majoritatea statelor membre; subliniază că tehnicile care se aplică în scopul evitării riscurilor ar trebui să includă măsuri de prevenire, supraveghere, control și monitorizare a persoanelor care provoacă prejudiciile, în locul tendinței de a concentra eforturile exclusiv pe măsuri care vizează victimele, și că reeducarea obligatorie pentru autorii agresiunilor ar trebui inclusă, ca o prioritate, printre măsurile preventive; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia și statele membre să efectueze o analiză aprofundată a posibilităților de îmbunătățire a legislației, a aplicării sale eficace în toate statele membre UE și a sprijinului practic legate de OEP, pentru a garanta drepturile de protecție internațională, de asistență și de sprijin ale victimelor violenței care sunt protejate la nivel național; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită agențiilor UE, cum ar fi ADF și Institutul European pentru Egalitatea de Gen, să monitorizeze regulat aplicarea directivei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să lanseze un apel către societatea civilă privind monitorizarea și raportarea, pentru a îmbunătăți funcționarea instrumentului OEP în statele membre, punând în acest scop fonduri UE la dispoziția ONG-urilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită Comisiei să lanseze un apel la promovarea cercetării cu privire la utilizarea ordinelor de protecție naționale și europene și să coordoneze programe pentru inițierea unor campanii de sensibilizare în statele membre, pentru a informa victimele infracțiunilor cu privire la posibilitatea de a solicita un OEP și la măsurile de protecție transfrontalieră; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să își intensifice colaborarea cu ONG-urile și să ofere cursuri de formare obligatorii despre OEP bazate pe drepturile omului, orientate spre servicii, practice și intersectoriale, pentru toți funcționarii publici care lucrează cu victimele în cadrul funcției lor, această formare fiind esențială pentru aplicarea corectă a prezentei directive; subliniază faptul că trebuie create în toate statele membre programe de formare specifice și regulate privind OEP pentru poliție, pentru personalul din cadrul autorităților naționale competente și pentru membrii profesiilor juridice, pentru asistenții sociali și pentru asociațiile și ONG-urile care se ocupă de victimele violenței de gen; solicită ca personalul care lucrează cu cazuri de violență de gen să beneficieze de o formare adecvată privind nevoile specifice ale femeilor care sunt victime ale violenței și ca acestuia să i se aloce suficiente resurse pentru a acorda prioritate violenței de gen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită statele membre, având în vedere natura adânc înrădăcinată a misoginiei și a sexismului în societățile noastre și expunerea din ce în ce mai mare a copiilor și adolescenților la violență în mediul online, să includă educația privind egalitatea de gen și non-violența în programele școlare din școlile primare și secundare, încurajând participarea elevilor la discuții și folosind toate oportunitățile pedagogice posibile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că sunt utilizate noi mijloace de comunicare, de exemplu, prin intermediul platformelor digitale, ca o nouă formă de violență de gen, care include amenințări și acte de hărțuire; invită, prin urmare, statele membre să includă aceste aspecte atunci când emit și/sau execută un OEP; |
| --- | --- |

35.

Recomandări generale referitoare la violența de gen

| 36. | invită Comisia să includă protecția tuturor cetățenilor, în special a celor aflați în cele mai vulnerabile situații, în Agenda europeană privind securitatea, axându-se pe victimele unor forme de infracționalitate precum traficul de ființe umane și violența de gen și incluzând victimele terorismului, care necesită de asemenea o atenție deosebită, sprijin și recunoaștere socială; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să lanseze campanii de încurajare a femeilor să denunțe orice formă de violență de gen, pentru ca acestea să poată fi protejate și pentru a crește acuratețea datelor privind violența de gen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, potrivit raportului de evaluare elaborat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului, cauza principală a gradului diferit de utilizare a ordinelor naționale și europene de protecție constă în faptul că victimele și numeroși profesioniști din domeniu nu cunosc posibilitățile pe care le oferă această directivă; invită, prin urmare, statele membre să își asume pe deplin răspunderea pentru cetățenii lor și să lanseze - cu implicarea ONG-urilor relevante - campanii de conștientizare și de sensibilizare intersectorială pe termen lung, referitoare la instrumentele de protecție disponibile și la utilizarea acestora, care să vizeze a) societatea în ansamblul ei, b) potențialele victime, în special femeile care beneficiază de ordine naționale de protecție în vigoare, și c) profesioniștii din domeniu, cum ar fi funcționarii responsabili cu aplicarea legii, funcționarii din sistemul judiciar și cei care oferă asistență juridică și socială și serviciile de urgență, care sunt primele care se ocupă de victime; invită, prin urmare, Comisia să asigure finanțare pentru a lansa programe de informare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de existența portalului e-justiție, gestionat de către Comisie, cu contribuții din partea statelor membre; salută inițiativa Comisiei de a extinde actuala „secțiune adresată victimelor”din cadrul portalului e-justiție și de a include toate informațiile relevante privind drepturile victimelor, inclusiv orientări specifice fiecărui stat pentru denunțarea cazurilor de violență; subliniază necesitatea elaborării „secțiunii adresate victimelor”ca un instrument practic și ușor de folosit și ca o sursă de informații care ar trebui să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE; încurajează statele membre să instituie un site internet ușor de utilizat, dedicat drepturilor victimelor, care să includă, de asemenea, OEP și o platformă de raportare digitală pentru a facilita identificarea violenței de gen, și care să poată fi ușor accesibil prin intermediul portalurilor de informare ale justiției naționale, de exemplu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită insistent statelor membre să își intensifice colaborarea cu ONG-urile pentru protecția victimelor violenței, în vederea conceperii unor strategii care să ofere măsuri proactive și reactive în ceea ce privește violența de gen, funcționarea instrumentului OEP și modificările necesare ale legislației și asistenței; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să prezinte un act legislativ pentru a sprijini statele membre în prevenirea și eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și a fetelor, precum și a violenței de gen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Consiliul să activeze clauza pasarelă, prin adoptarea unei decizii în unanimitate care să definească violența împotriva femeilor și a fetelor (și alte forme de violență de gen) ca formă de infracțiune penală în temeiul articolului 83 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | îndeamnă la promovarea, de urgență, a unui proces care să conducă la o convergență progresivă a legislației ce se aplică în cazul acțiunilor violente care determină acordarea ordinelor de protecție; subliniază că atacurile care vizează în special femeile reprezintă o chestiune gravă și ar trebui să fie incriminate penal în toate statele membre, iar măsurile de protecție legate de violența de gen ar trebui, de asemenea, să fie adoptate în instanță; |
| --- | --- |

43.

Pentru un cadru juridic coerent al UE de protecție a victimelor

| 44. | salută semnarea, la 13 iunie 2017, a aderării UE la Convenția de la Istanbul, care urmează o abordare holistică, cuprinzătoare și coordonată, centrată pe drepturile victimelor, care ar trebui să se răsfrângă întru totul și asupra EPO; invită UE să ducă la bun sfârșit aderarea extinsă la Convenție pentru a preveni violența împotriva femeilor, a lupta împotriva impunității și a proteja victimele; subliniază importanța acestui instrument pentru depășirea unuia dintre obstacolele pentru aplicarea OEP, și anume faptul că urmărirea obsesivă nu este recunoscută ca infracțiune penală în toate statele membre; în conformitate cu Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul, solicită Comisiei să numească un coordonator UE pentru violența împotriva femeilor, care să fie responsabil de coordonarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor, instrumentelor și măsurilor UE de prevenire și combatere a tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor și care să acționeze în calitate de reprezentant al UE la Comitetul Părților la Convenție; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită toate statele membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să implementeze integral Convenția de la Istanbul și să aloce resursele financiare și umane corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței de gen, inclusiv prin capacitarea femeilor și a fetelor, protecția victimelor și prevederea posibilității de a obține despăgubiri; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită statelor membre să asigure pregătire, proceduri și orientări adecvate pentru toți cei care se ocupă, în activitatea lor profesională, de victimele tuturor actelor de violență cuprinse în sfera de aplicare a Convenției de la Istanbul, pentru a evita discriminarea și revictimizarea lor pe parcursul procedurilor judiciare, medicale și polițienești; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută obligația prevăzută de Convenția de la Istanbul cu privire la înființarea unor linii telefonice de asistență la nivel de stat disponibile non-stop și gratuite, pentru a oferi consiliere apelanților în legătură cu toate formele de violență acoperite de sfera de aplicare a convenției; încurajează statele membre să utilizeze acest instrument în cazurile relevante și să ofere victimelor informații referitoare la OEP; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că deficiențele judiciare și practice din implementarea prezentei directive pot fi contracarate printr-o interacțiune adecvată între diferitele instrumente UE de protecție a victimelor, cum ar fi Decizia-cadru 2009/829/JHA privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă și Decizia-cadru privind măsurile de probațiune, Regulamentul (UE) nr. 606/2013 privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă și Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, care a stabilit dreptul de a primi informații, de a beneficia gratuit de servicii de interpretare și de traducere a informațiilor și care adoptă o abordare atotcuprinzătoare cu privire la victimele cu nevoi speciale, inclusiv cu privire la victimele violenței de gen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită statele membre să informeze victimele cu privire la alte măsuri de protecție disponibile în cazul în care statul de executare nu se mai încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să ia măsuri în vederea revizuirii instrumentelor existente de protecție juridică pentru victimele infracțiunilor și a creării unui cadru juridic coerent al UE pentru aceasta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să evalueze modul în care prezenta directivă este aplicată în legătură cu instrumentul similar în materie civilă, și anume Regulamentul (UE) nr. 606/2013, și să propună orientări cu privire la modul în care aceste două instrumente juridice ale UE, care urmăresc să protejeze victimele prin recunoașterea măsurilor de protecție adoptate în cadrul procedurilor judiciare civile sau penale naționale, ar putea fi mai bine aplicate de către statele membre; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Agenției pentru drepturile fundamentale a UE și Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  JO L 131, 20.5.2017, p. 11.

(2)  JO L 131, 20.5.2017, p. 13.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0329.

(4)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(5)  JO L 261, 6.8.2004, p. 15.

(6)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(7)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(8)  JO L 338, 21.12.2011, p. 2.

(9)  JO L 181, 29.6.2013, p. 4.

(10)  JO L 337, 16.12.2008, p. 102.

(11)  JO L 294, 11.11.2009, p. 20.

(12)  JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

(13)  JO C 187, 28.6.2011, p. 1.

(14)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(15)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 53.

(16)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 35.

(17)  JO C 285, 29.8.2017, p. 2.

(18)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(19)  Raportul ADF intitulat „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE. Raport privind principalele rezultate”arată că o femeie din trei (33 %) a fost supusă violenței fizice și/sau sexuale de la vârsta de 15 ani; o femeie din cinci (18 %) s-a confruntat cu urmărirea obsesivă și o femeie din două (55 %) s-a confruntat cu una sau mai multe forme de hărțuire sexuală. Având în vedere aceste constatări, violența împotriva femeilor nu poate fi privită ca un aspect marginal, care afectează doar viața unora dintre femei.

(20)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/210/signatures?desktop=true

(21)  Studiul EPRS privind „Directiva 2011/99/UE privind ordinul european de protecție - evaluarea implementării la nivel european”arată că „s-a estimat că în 2010 peste 100 000 de femei cu reședința în UE au beneficiat de măsurile de protecție legate de violența de gen.”

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/155

---

P8_TA(2018)0190

Implementarea Procesului de la Bologna - stadiul actual și acțiuni ulterioare

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 privind implementarea Procesului de la Bologna – stadiul actual și acțiuni ulterioare (2018/2571(RSP))

(2019/C 390/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la contribuția instituțiilor europene la consolidarea și progresul procesului de la Bologna (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la contribuția instituțiilor europene la consolidarea și progresul procesului de la Bologna (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 și 26 noiembrie 2013 privind dimensiunea globală a învățământului superior european (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 și 26 noiembrie 2013 privind dimensiunea globală a învățământului superior european (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Sprijinirea creșterii și a ocupării forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa”(COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Sprijinirea creșterii și a ocupării forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa”(COM(2011)0567),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 28 și 29 noiembrie 2011 privind modernizarea învățământului superior (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 28 și 29 noiembrie 2011 privind modernizarea învățământului superior (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012, intitulată „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012, intitulată „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune (COM(2012)0669),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/143/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind continuarea cooperării europene în domeniul asigurării calității în învățământul superior (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/143/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind continuarea cooperării europene în domeniul asigurării calității în învățământul superior (4),

| — | având în vedere Declarația comună semnată la Bologna, la 19 iunie 1999, de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună semnată la Bologna, la 19 iunie 1999, de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării Procesului de la Bologna (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării Procesului de la Bologna (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017, intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură”(COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017, intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură”(COM(2017)0673),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind implementarea Procesului de la Bologna – stadiul actual și acțiuni ulterioare (O-000020/2018 – B8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind implementarea Procesului de la Bologna – stadiul actual și acțiuni ulterioare (O-000020/2018 – B8-0014/2018),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Procesul de la Bologna este o inițiativă interguvernamentală prin care țările urmăresc, printr-un dialog deschis și colaborativ, să atingă obiective comune prin angajamentele convenite la nivel internațional, contribuind astfel la construirea Spațiului european al învățământului superior; întrucât învățământul superior de înaltă calitate este o componentă esențială în dezvoltarea unei societăți bazate pe cunoaștere, extinse și avansate, care, în cele din urmă, contribuie la construirea unei comunități stabile, pașnice și tolerante, prin asigurarea egalității de șanse și a unei educații de calitate accesibilă tuturor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procesul de la Bologna este o inițiativă interguvernamentală prin care țările urmăresc, printr-un dialog deschis și colaborativ, să atingă obiective comune prin angajamentele convenite la nivel internațional, contribuind astfel la construirea Spațiului european al învățământului superior; întrucât învățământul superior de înaltă calitate este o componentă esențială în dezvoltarea unei societăți bazate pe cunoaștere, extinse și avansate, care, în cele din urmă, contribuie la construirea unei comunități stabile, pașnice și tolerante, prin asigurarea egalității de șanse și a unei educații de calitate accesibilă tuturor;

| B. | întrucât Procesul de la Bologna a promovat mobilitatea prin sporirea gradului de internaționalizare a învățământului superior și prin îmbunătățirea compatibilității și comparabilității standardelor diferitelor sisteme de învățământ superior, respectând totodată principiile libertății academice și autonomia instituțională și punând accentul pe consolidarea calității învățământului superior și oferind șanse egale pentru cetățeni; |
| --- | --- |

B.

întrucât Procesul de la Bologna a promovat mobilitatea prin sporirea gradului de internaționalizare a învățământului superior și prin îmbunătățirea compatibilității și comparabilității standardelor diferitelor sisteme de învățământ superior, respectând totodată principiile libertății academice și autonomia instituțională și punând accentul pe consolidarea calității învățământului superior și oferind șanse egale pentru cetățeni;

| C. | întrucât Spațiul european al învățământului superior a fost lansat cu scopul înființării unui sistem de trei cicluri (licență, masterat și doctorat) și al sporirii comparabilității și atractivității sistemelor europene de învățământ superior la nivel mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât Spațiul european al învățământului superior a fost lansat cu scopul înființării unui sistem de trei cicluri (licență, masterat și doctorat) și al sporirii comparabilității și atractivității sistemelor europene de învățământ superior la nivel mondial;

| D. | întrucât educația este unul dintre pilonii principali ai societății noastre și întrucât învățământul superior are un rol important de jucat în promovarea dezvoltării personale și a competențelor, stimulând capacitatea de inserție profesională și competitivitatea, consolidând angajamentului civic, cetățenia activă și înțelegerea interculturală, promovând valorile comune și abordând provocările unei lumi în rapidă schimbare; |
| --- | --- |

D.

întrucât educația este unul dintre pilonii principali ai societății noastre și întrucât învățământul superior are un rol important de jucat în promovarea dezvoltării personale și a competențelor, stimulând capacitatea de inserție profesională și competitivitatea, consolidând angajamentului civic, cetățenia activă și înțelegerea interculturală, promovând valorile comune și abordând provocările unei lumi în rapidă schimbare;

| E. | întrucât Comisia a lansat o nouă agendă a UE pentru învățământul superior cu scopul de a sprijini instituțiile de învățământ superior și autoritățile naționale responsabile de învățământul superior; întrucât alte țări din Spațiul european al învățământului superior ar putea fi implicate treptat în acest proces prin consultări și schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a lansat o nouă agendă a UE pentru învățământul superior cu scopul de a sprijini instituțiile de învățământ superior și autoritățile naționale responsabile de învățământul superior; întrucât alte țări din Spațiul european al învățământului superior ar putea fi implicate treptat în acest proces prin consultări și schimburi de bune practici;

| F. | întrucât realizarea unui Spațiu european al învățământului superior deschis și favorabil incluziunii, bazat pe calitate și încredere reciprocă stă la baza Procesului de la Bologna; |
| --- | --- |

F.

întrucât realizarea unui Spațiu european al învățământului superior deschis și favorabil incluziunii, bazat pe calitate și încredere reciprocă stă la baza Procesului de la Bologna;

| G. | întrucât Procesul de la Bologna și Spațiul european al învățământului superior cuprind 48 de țări, printre care numeroase țări vecine importante și parteneri ai UE; întrucât Procesul de la Bologna consolidează eficacitatea parteneriatelor cu țările terțe din afara UE în ceea ce privește învățământul superior și oferă stimulente pentru reformele în educație și în alte domenii în țările respective; |
| --- | --- |

G.

întrucât Procesul de la Bologna și Spațiul european al învățământului superior cuprind 48 de țări, printre care numeroase țări vecine importante și parteneri ai UE; întrucât Procesul de la Bologna consolidează eficacitatea parteneriatelor cu țările terțe din afara UE în ceea ce privește învățământul superior și oferă stimulente pentru reformele în educație și în alte domenii în țările respective;

| H. | întrucât, ținând seama de progresele neuniforme înregistrate în implementarea Procesului de la Bologna la nivelul Spațiului european al învățământului superior și de dificultățile frecvente în punerea în aplicare a reformelor structurale convenite, creșterea și facilitarea mobilității studenților și diplomele comune reprezintă cele mai mari realizări ale Procesului de la Bologna până în prezent; |
| --- | --- |

H.

întrucât, ținând seama de progresele neuniforme înregistrate în implementarea Procesului de la Bologna la nivelul Spațiului european al învățământului superior și de dificultățile frecvente în punerea în aplicare a reformelor structurale convenite, creșterea și facilitarea mobilității studenților și diplomele comune reprezintă cele mai mari realizări ale Procesului de la Bologna până în prezent;

| I. | întrucât în 2015 Belarus a fost admis în Spațiul european al învățământului superior cu condiția ca această țară să respecte cerințele stabilite în foaia de parcurs pentru reforma învățământului superior în Belarus; întrucât autoritățile din Belarus nu au reușit să își îndeplinească obligațiile până la sfârșitul anului 2017 și ar trebui să își readucă reformele pe traiectoria corectă, |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2015 Belarus a fost admis în Spațiul european al învățământului superior cu condiția ca această țară să respecte cerințele stabilite în foaia de parcurs pentru reforma învățământului superior în Belarus; întrucât autoritățile din Belarus nu au reușit să își îndeplinească obligațiile până la sfârșitul anului 2017 și ar trebui să își readucă reformele pe traiectoria corectă,

| 1. | invită țările participante să sporească angajamentul politic și să promoveze cooperarea reciprocă în punerea în aplicare a obiectivelor convenite pe întreg teritoriul Spațiului european al învățământului superior, elaborând, dacă este necesar, cadre legislative corespunzătoare pentru a-i consolida dezvoltarea, a-i întări credibilitatea și pentru a deveni un punct de referință pentru excelența academică în întreaga lume, consolidând în același timp posibilitățile de mobilitate în vederea asigurării implicării unui număr cât mai mare de studenți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită țările participante să asigure mecanisme transparente, accesibile și echitabile pentru alocarea de granturi de mobilitate și de indemnizații; invită UE și statele membre să majoreze bugetele pentru educație, pentru a garanta că învățământul superior de stat este gratuit și accesibil tuturor, cu scopul de a încuraja învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și țările participante să faciliteze recunoașterea perioadelor de studii academice și a creditelor dobândite în străinătate, precum și a calificărilor în scopuri academice și profesionale și educația anterioară, și să elaboreze sisteme de asigurare a calității; insistă asupra faptului că Uniunea, statele membre și universitățile ar trebui să stabilească modalitățile pentru furnizarea de asistență financiară și administrativă pentru studenții, personalul academic și angajații care provin din medii defavorizate prin finanțare corespunzătoare, inclusiv să participe la programe de mobilitate și să îmbunătățească și mai mult accesul la învățământul superior prin extinderea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții la nivel academic, să încurajeze formele complementare de învățare, cum ar fi educația non-formală și informală, și să construiască mai multe traiectorii de învățare deschisă, eliminând barierele existente între diferitele niveluri de educație; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită părțile interesate și instituțiile relevante să ofere o soluție la problema ciclurilor scurte, în cazul în care este necesar un examen de calificare pentru accesul și admiterea la un program de studii de licență din cadrul unei universități; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită statelor membre ale Spațiului european al învățământului superior să promoveze o mobilitate mai incluzivă a studenților, profesorilor, cercetătorilor și personalului administrativ, întrucât mobilitatea contribuie atât la dezvoltarea lor personală și profesională, cât și la creșterea calității învățării, predării, cercetării și administrației; susține includerea mobilității în programele educaționale și îmbunătățirea învățării limbilor străine; solicită statelor membre să ofere finanțare publică corespunzătoare pe care să o utilizeze mai eficient pentru a se asigura că studenții și cercetătorii dispun de resursele necesare pentru a studia în străinătate și că mediul social și economic din care provin nu constituie un impediment; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că diseminarea cunoștințelor, cercetării și științei în țările Spațiului european al învățământului superior este o parte esențială a strategiei UE pentru perioada de după 2020 și contribuie în mare măsură la promovarea cetățeniei europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să evalueze punerea în aplicare a obiectivelor Conferinței ministeriale de la Erevan din 2015 privind calitatea procesului de predare și învățare și promovarea capacității de inserție profesională a absolvenților pe tot parcursul vieții profesionale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază importanța îmbunătățirii dimensiunii sociale a învățământului superior; invită țările Spațiului european al învățământului superior să pună în aplicare strategia pentru dimensiunea socială a Spațiului european al învățământului superior cu eficacitate și să asigure oportunități concrete de acces și de absolvire a învățământului superior pentru studenții cu dizabilități și care provin din medii defavorizate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită țările Spațiului european al învățământului superior să se asigure că consultările și evaluările critice ale instituțiilor de învățământ superior ale acestora sunt efectuate la nivel internațional, și să depună eforturi în direcția unei abordări mai bine coordonate a procesului de punere în aplicare a reformelor convenite în vederea atingerii obiectivelor Procesului de la Bologna, precum și a recunoașterii efective a educației non-formale și informale pentru a îmbunătăți șansele de angajare ale studenților și angajamentul lor civic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a crește accesul grupurilor insuficient reprezentate, mai ales prin stabilirea de obiective cantitative definite referitoare la acces și la ratele de absolvire; subliniază importanța garantării și promovării accesului refugiaților și solicitanților de azil la toate instituțiile din cadrul Spațiului european al învățământului superior, și reamintește faptul că „atractivitatea”învățământului superior în Europa rezidă, de asemenea, în capacitatea sa de a răspunde nevoilor tuturor studenților, fără nicio discriminare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să monitorizeze progresele înregistrate în ceea ce privește dimensiunea socială a obiectivelor Procesului de la Bologna, precum și obiectivele mai ample de incluziune; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Conferinței ministeriale care va avea loc în acest an la Paris să prezinte un raport privind punerea în aplicare a obiectivului stabilit de ultima Conferință ministerială de la Erevan (mai 2015) de a finaliza constituirea Spațiului european al învățământului superior; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită ca următoarea Conferință ministerială a Spațiului european al învățământului superior 2018 de la Paris să ofere o evaluare critică a Procesului de la Bologna, în vederea a) identificării obstacolelor încă existente, precum și a soluțiilor posibile și asigurării punerii în aplicare corespunzătoare a angajamentelor; b) sprijinirii țărilor rămase în urmă în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor-cheie ale Procesului de la Bologna prin îmbunătățirea și consolidarea capacităților și prin dezvoltarea de mecanisme și proceduri specifice pentru abordarea cazurilor de neconformitate; și c) explorării unor noi obiective pentru perioada de după 2020 în cadrul Spațiului european al învățământului superior și consolidării dialogului între guverne, instituțiile de învățământ superior și institutele de cercetare, contribuind, astfel, la construirea unui Spațiu european al învățământului superior mai integrat, de înaltă calitate, favorabil incluziunii, atractiv și competitiv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită țările Spațiului european al învățământului superior să mențină Belarus pe agenda Spațiului european al învățământului superior; invită Comisia să furnizeze resurse pentru operațiunile necesare punerii în aplicare a foii de parcurs pentru reforma învățământului superior în Belarus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită secretariatul Grupului de monitorizare privind Procesul de la Bologna să monitorizeze rapoartele care arată că aceleași orientări au fost puse în aplicare în mod diferit în diferite țări ale Spațiului european al învățământului superior și că medii diferite și niveluri diferite de resurse au condus la diferențe semnificative între instituțiile din Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța consolidării și creării de oportunități pentru dezbaterea socială cu privire la sectorul învățământului superior și provocările cu care se confruntă părțile interesate; subliniază importanța de a favoriza participarea studenților, a cercetătorilor, a cadrelor didactice și a personalului nedidactic în guvernanța învățământului superior; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a crește nivelul finanțării publice în educație și de a respecta obiectivul principal al UE de 3 % din PIB-ul Uniunii pentru cercetare și dezvoltare până în 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 24.

(2)  JO C 28, 31.1.2014, p. 2.

(3)  JO C 372, 20.12.2011, p. 36.

(4)  JO L 64, 4.3.2006, p. 60.

(5)  JO C 346, 21.9.2016, p.2.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/158

---

P8_TA(2018)0092

Acordul de cooperare științifică și tehnologică UE-Liban: participarea Libanului la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11967/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11967/2017),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11928/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11928/2017),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0344/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0352/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0352/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Libaneze. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 185, 18.7.2017, p. 1.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/159

---

P8_TA(2018)0093

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului UE-Republica Mauritius: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12476/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12476/2017),

| — | având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (12479/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (12479/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0445/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0445/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0053/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0053/2018),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/160

---

P8_TA(2018)0094

Acordul UE-Norvegia privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13357/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13357/2017),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (13471/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind preferințele comerciale suplimentare pentru produsele agricole (13471/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0434/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0434/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0126/2018),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Norvegiei. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/161 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/161

---

P8_TA(2018)0096

Includerea emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0479), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0479),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0330/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 23 martie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 23 martie 2017 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0262/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0262/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 75, 10.3.2017, p. 103.

(2)  JO C 272, 17.8.2017, p. 36.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 13 septembrie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0339).

---

P8_TC1-COD(2016)0230

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/841.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/163

---

P8_TA(2018)0097

Reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră în vederea respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0482), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0482),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0331/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 23 martie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 23 martie 2017 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 ianuarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 ianuarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0208/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0208/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 75, 10.3.2017, p. 103.

(2)  JO C 272, 17.8.2017, p. 36.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 iunie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0256).

---

P8_TC1-COD(2016)0231

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/842.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/165

---

P8_TA(2018)0098

Statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0481), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0481),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 224 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 224 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0307/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2017 referitoare la finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice de la nivel european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2017 referitoare la finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice de la nivel european (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 martie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 martie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru control bugetar (A8-0373/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru control bugetar (A8-0373/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0274.

---

P8_TC1-COD(2017)0219

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) 2018/673.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/166

---

P8_TA(2018)0099

Performanța energetică a clădirilor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0765), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0765),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0499/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0499/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Țărilor de Jos și de către Camera Reprezentanților a Țărilor de Jos, în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Țărilor de Jos și de către Camera Reprezentanților a Țărilor de Jos, în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 aprilie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 aprilie 2017 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 iulie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 13 iulie 2017 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 31 ianuarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 31 ianuarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0314/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0314/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 246, 28.7.2017, p. 48.

(2)  JO C 342, 12.10.2017, p. 119.

---

P8_TC1-COD(2016)0381

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/844.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/168 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/168

---

P8_TA(2018)0106

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: marca Uniunii Europene

Decizia Parlamentului European de a nu ridica nicio obiecție față de Regulamentul delegat al Comisiei din 5 martie 2018 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului privind marca Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

(2019/C 390/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2018)01231) („regulamentul delegat de modificare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2018)01231) („regulamentul delegat de modificare”),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 23 martie 2018 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 23 martie 2018 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 martie 2018,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul nr. (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (1), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/2424 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară și a Regulamentului (CE) nr. 2868/95 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 40/94 al Consiliului privind marca comunitară și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2869/95 al Comisiei privind taxele care trebuie plătite Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (2) și apoi codificat ca Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind marca Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul nr. (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (1), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/2424 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 privind marca comunitară și a Regulamentului (CE) nr. 2868/95 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 40/94 al Consiliului privind marca comunitară și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2869/95 al Comisiei privind taxele care trebuie plătite Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (2) și apoi codificat ca Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind marca Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1431 din 18 mai 2017 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca Uniunii Europene (4), care cuprinde referințe actualizate la Regulamentul (UE) 2017/1001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1431 din 18 mai 2017 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca Uniunii Europene (4), care cuprinde referințe actualizate la Regulamentul (UE) 2017/1001,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 17 aprilie 2018 |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 17 aprilie 2018

| A. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 207/2009 a fost codificat ca Regulamentul (UE) nr. 2017/1001; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 207/2009 a fost codificat ca Regulamentul (UE) nr. 2017/1001;

| B. | întrucât trimiterile conținute într-un regulament delegat ar trebui să reflecte renumerotarea articolelor care rezultă dintr-o codificare a actului de bază; |
| --- | --- |

B.

întrucât trimiterile conținute într-un regulament delegat ar trebui să reflecte renumerotarea articolelor care rezultă dintr-o codificare a actului de bază;

| C. | întrucât Regulamentul (UE) 2017/1430 din 18 mai 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2868/95 și (CE) nr. 216/96 (5) ale Comisiei ar trebui așadar abrogat, iar dispozițiile regulamentului delegat respectiv ar trebui introduse, cu referințe actualizate la Regulamentul (UE) 2017/1001, în versiunea modificată a regulamentului delegat; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (UE) 2017/1430 din 18 mai 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2868/95 și (CE) nr. 216/96 (5) ale Comisiei ar trebui așadar abrogat, iar dispozițiile regulamentului delegat respectiv ar trebui introduse, cu referințe actualizate la Regulamentul (UE) 2017/1001, în versiunea modificată a regulamentului delegat;

| D. | întrucât regulamentul delegat de modificare nu aduce, prin urmare, nicio modificare de fond la Regulamentul (UE) 2017/1430; |
| --- | --- |

D.

întrucât regulamentul delegat de modificare nu aduce, prin urmare, nicio modificare de fond la Regulamentul (UE) 2017/1430;

| E. | întrucât publicarea rapidă a regulamentului delegat modificat în Jurnalul Oficial ar permite o dată de aplicare timpurie și ar asigura continuitatea funcționării regimului de tranziție prevăzut în dispozițiile finale ale regulamentului delegat modificat; |
| --- | --- |

E.

întrucât publicarea rapidă a regulamentului delegat modificat în Jurnalul Oficial ar permite o dată de aplicare timpurie și ar asigura continuitatea funcționării regimului de tranziție prevăzut în dispozițiile finale ale regulamentului delegat modificat;

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 78, 24.3.2009, p. 1.

(2)  JO L 341, 24.12.2015, p. 21.

(3)  JO L 154, 16.6.2017, p. 1.

(4)  JO L 205, 8.8.2017, p. 39.

(5)  JO L 205, 8.8.2017, p. 1.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/170 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/170

---

P8_TA(2018)0107

Stabilirea perioadei pentru alegerea pentru a noua oară a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

(Procedura de consultare)

(2019/C 390/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (07162/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (07162/2018),

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf din Actul privind alegerea reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (1), în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C8-0128/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf din Actul privind alegerea reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (1), în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C8-0128/2018),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 privind componența Parlamentului European (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 privind componența Parlamentului European (3),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0145/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0145/2018),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește propunerea anexată la Rezoluția sa referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene, ca Parlamentul European să aibă competența, după consultarea Consiliului, de a stabili perioada electorală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului poziția Parlamentului și, spre informare, guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Anexat Deciziei Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom (JO L 278, 8.10.1976, p. 1) din 20 septembrie 1976, modificată prin Decizia Consiliului 93/81/Euratom, CECO, CEE (JO L 33, 9.2.1993, p. 15) și prin Decizia Consiliului 2002/772/CE, Euratom (JO L 283, 21.10.2002, p. 1).

(2)  JO C 366, 27.10.2017, p. 7.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0029.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/171

---

P8_TA(2018)0108

Acordul-cadru UE-Australia ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15467/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15467/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord-cadru dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (09776/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord-cadru dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (09776/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0327/2017),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 18 aprilie 2018 (1) referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 18 aprilie 2018 (1) referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0110/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0110/2018),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Australiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0109.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/172 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/172

---

P8_TA(2018)0109

Acordul-cadru UE-Australia (rezoluție)

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii a Acordului-cadru dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

(2019/C 390/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15467/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15467/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord-cadru dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (09776/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord-cadru dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Australia, pe de altă parte (09776/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 și articolul 212 alineatul (1), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și cu al doilea paragraf din articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 și articolul 212 alineatul (1), coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și cu al doilea paragraf din articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0327/2017),

| — | având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene, astfel cum a fost adoptată de Adunarea Generală la 13 septembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene, astfel cum a fost adoptată de Adunarea Generală la 13 septembrie 2007,

| — | având în vedere Cadrul de parteneriat UE-Australia semnat în octombrie 2008, care urmează să fie înlocuit de către acordul-cadru, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de parteneriat UE-Australia semnat în octombrie 2008, care urmează să fie înlocuit de către acordul-cadru,

| — | având în vedere Declarația comună privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Australia, adoptată la Luxemburg la 26 iunie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Australia, adoptată la Luxemburg la 26 iunie 1997,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 februarie 2016 privind deschiderea negocierilor pentru Acordul de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și rezoluția sa din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului referitoare la mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Australia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 februarie 2016 privind deschiderea negocierilor pentru Acordul de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și rezoluția sa din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului referitoare la mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Australia (2),

| — | având în vedere declarația comună din 15 noiembrie 2015 a Președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, a Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, și a Prim-ministrului Australiei, Malcolm Turnbull, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 15 noiembrie 2015 a Președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, a Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, și a Prim-ministrului Australiei, Malcolm Turnbull,

| — | având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a ministrului de externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a ministrului de externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia”,

| — | având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Australia de instituire a cadrului de participare a Australiei la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, semnat în 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Australia de instituire a cadrului de participare a Australiei la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, semnat în 2015 (3),

| — | având în vedere Acordul administrativ între Australia și Uniunea Europeană, convenit în decembrie 2014, privind stabilirea unui program de schimburi diplomatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul administrativ între Australia și Uniunea Europeană, convenit în decembrie 2014, privind stabilirea unui program de schimburi diplomatice,

| — | având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă în materie de certificare a standardelor dintre Comunitatea Europeană și Australia, semnat în 1998 (4), precum și Acordul dintre UE și Australia de modificare a acestui acord din 2012 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă în materie de certificare a standardelor dintre Comunitatea Europeană și Australia, semnat în 1998 (4), precum și Acordul dintre UE și Australia de modificare a acestui acord din 2012 (5),

| — | având în vedere Acordul UE-Australia privind registrul cu numele pasagerilor (PNR), semnat la 29 septembrie 2011 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul UE-Australia privind registrul cu numele pasagerilor (PNR), semnat la 29 septembrie 2011 (6),

| — | având în vedere Acordul între Australia și Uniunea Europeană privind securitatea informațiilor clasificate, semnat la 13 ianuarie 2010 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Australia și Uniunea Europeană privind securitatea informațiilor clasificate, semnat la 13 ianuarie 2010 (7),

| — | având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Australia, semnat în 1994 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Australia, semnat în 1994 (8),

| — | având în vedere cea de a 38-a reuniune interparlamentară (RIP) între UE și Australia, care a avut loc la Strasbourg între 4 și 5 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 38-a reuniune interparlamentară (RIP) între UE și Australia, care a avut loc la Strasbourg între 4 și 5 octombrie 2017,

| — | având în vedere primul Forum al liderilor UE-Australia, care a avut loc la Sydney în iunie 2017, reunind lideri politici și din mediul de afaceri, reprezentanți ai mediului academic, ai mass-media și ai societății civile; |
| --- | --- |

—

având în vedere primul Forum al liderilor UE-Australia, care a avut loc la Sydney în iunie 2017, reunind lideri politici și din mediul de afaceri, reprezentanți ai mediului academic, ai mass-media și ai societății civile;

| — | având în vedere Cartea albă privind politica externă, publicată de guvernul australian în noiembrie 2017, care descrie prioritățile Australiei și provocările cu care se confruntă aceasta pe plan internațional și subliniază importanța fundamentală a așa-numitei regiuni indo-pacifice pentru Australia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă privind politica externă, publicată de guvernul australian în noiembrie 2017, care descrie prioritățile Australiei și provocările cu care se confruntă aceasta pe plan internațional și subliniază importanța fundamentală a așa-numitei regiuni indo-pacifice pentru Australia,

| — | având în vedere faptul că această Carte albă privind politica externă prezintă rolurile esențiale jucate de Statele Unite și de China în regiunea indo-pacifică și în politica externă a Australiei, menționând în același timp importanța relațiilor Australiei cu Uniunea Europeană și statele sale membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că această Carte albă privind politica externă prezintă rolurile esențiale jucate de Statele Unite și de China în regiunea indo-pacifică și în politica externă a Australiei, menționând în același timp importanța relațiilor Australiei cu Uniunea Europeană și statele sale membre,

| — | având în vedere Revizuirea politicii privind schimbările climatice din 2017, publicată de guvernul australian în decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Revizuirea politicii privind schimbările climatice din 2017, publicată de guvernul australian în decembrie 2017,

| — | având în vedere documentul guvernului australian, intitulat „Știința australiană a schimbărilor climatice: un cadru național”, publicat în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul guvernului australian, intitulat „Știința australiană a schimbărilor climatice: un cadru național”, publicat în 2009,

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie (9),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0119/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0119/2018),

| A. | întrucât UE și Australia au semnat un acord-cadru la 7 august 2017; întrucât relația strânsă și puternică dintre Australia și UE și statele sale membre are rădăcini istorice de lungă durată și se bazează pe valori și principii comune, precum respectarea democrației, drepturile omului, egalitatea de gen, statul de drept, inclusiv dreptul internațional, precum și pacea și securitatea; întrucât legăturile dintre popoare sunt profunde și de lungă durată; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Australia au semnat un acord-cadru la 7 august 2017; întrucât relația strânsă și puternică dintre Australia și UE și statele sale membre are rădăcini istorice de lungă durată și se bazează pe valori și principii comune, precum respectarea democrației, drepturile omului, egalitatea de gen, statul de drept, inclusiv dreptul internațional, precum și pacea și securitatea; întrucât legăturile dintre popoare sunt profunde și de lungă durată;

| B. | întrucât UE și Australia au sărbătorit 55 de ani de cooperare și relații diplomatice în 2017; întrucât această relație a dobândit un nou dinamism în ultimii câțiva ani; întrucât toate statele membre au relații diplomatice cu Australia și 25 dintre ele au ambasade la Canberra; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și Australia au sărbătorit 55 de ani de cooperare și relații diplomatice în 2017; întrucât această relație a dobândit un nou dinamism în ultimii câțiva ani; întrucât toate statele membre au relații diplomatice cu Australia și 25 dintre ele au ambasade la Canberra;

| C. | întrucât Cartea albă a guvernului australian privind politica externă stipulează că „o Uniune Europeană puternică rămâne esențială pentru interesele Australiei și va fi un partener din ce în ce mai important pentru protejarea și promovarea unei ordini internaționale bazate pe norme”; întrucât Cartea albă subliniază necesitatea de a coopera îndeaproape cu UE și cu statele sale membre „în ceea ce privește provocările, ca de exemplu terorismul, proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), dezvoltarea durabilă și drepturile omului”; |
| --- | --- |

C.

întrucât Cartea albă a guvernului australian privind politica externă stipulează că „o Uniune Europeană puternică rămâne esențială pentru interesele Australiei și va fi un partener din ce în ce mai important pentru protejarea și promovarea unei ordini internaționale bazate pe norme”; întrucât Cartea albă subliniază necesitatea de a coopera îndeaproape cu UE și cu statele sale membre „în ceea ce privește provocările, ca de exemplu terorismul, proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), dezvoltarea durabilă și drepturile omului”;

| D. | întrucât UE și Australia sunt angajate în cooperare și dialog cu statele din Asia de Sud-Est, inclusiv prin intermediul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), al Forumului regional al ASEAN (ARF), al Reuniunii Asia-Europa (ASEM) și al Summitului Asiei de Est (EAS); întrucât Australia este membru fondator al Forumului insulelor din Pacific (PIF) și a încheiat un parteneriat strategic cu ASEAN; întrucât Australia a găzduit un summit extraordinar ASEAN-Australia între 17 și 18 martie 2018; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și Australia sunt angajate în cooperare și dialog cu statele din Asia de Sud-Est, inclusiv prin intermediul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), al Forumului regional al ASEAN (ARF), al Reuniunii Asia-Europa (ASEM) și al Summitului Asiei de Est (EAS); întrucât Australia este membru fondator al Forumului insulelor din Pacific (PIF) și a încheiat un parteneriat strategic cu ASEAN; întrucât Australia a găzduit un summit extraordinar ASEAN-Australia între 17 și 18 martie 2018;

| E. | întrucât UE, ca actor global, ar trebui să își consolideze în continuare prezența în Asia-Pacific, o regiune mare și dinamică, în care Australia reprezintă un partener firesc al UE și este, de asemenea, un actor important în sine; întrucât o regiune Asia-Pacific stabilă, pașnică și bazată pe norme, în conformitate cu principiile și standardele noastre, este utilă pentru securitatea și pentru interesele UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE, ca actor global, ar trebui să își consolideze în continuare prezența în Asia-Pacific, o regiune mare și dinamică, în care Australia reprezintă un partener firesc al UE și este, de asemenea, un actor important în sine; întrucât o regiune Asia-Pacific stabilă, pașnică și bazată pe norme, în conformitate cu principiile și standardele noastre, este utilă pentru securitatea și pentru interesele UE;

| F. | întrucât UE și Australia sunt strâns aliniate în chestiunile de politică externă, cum ar fi cele referitoare la Ucraina, Rusia, Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC) și Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și Australia sunt strâns aliniate în chestiunile de politică externă, cum ar fi cele referitoare la Ucraina, Rusia, Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC) și Orientul Mijlociu;

| G. | întrucât Australia are strânse legături politice, de securitate și apărare cu SUA, care sunt compatibile cu legăturile sale din ce în ce mai apropiate cu China, cu care întreține un parteneriat strategic cuprinzător; |
| --- | --- |

G.

întrucât Australia are strânse legături politice, de securitate și apărare cu SUA, care sunt compatibile cu legăturile sale din ce în ce mai apropiate cu China, cu care întreține un parteneriat strategic cuprinzător;

| H. | întrucât, în 2016, UE a fost al doilea partener comercial al Australiei - a doua sursă de importuri (19,3 %) și a treia destinație a exporturilor (10,3 %) - și întrucât ambele părți împărtășesc o gamă largă de interese economice; întrucât stocul de investiții străine directe ale UE în Australia s-a ridicat în 2015 la 117,7 miliarde, iar stocul de investiții australiene directe în UE a fost de 21,7 miliarde de euro; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2016, UE a fost al doilea partener comercial al Australiei - a doua sursă de importuri (19,3 %) și a treia destinație a exporturilor (10,3 %) - și întrucât ambele părți împărtășesc o gamă largă de interese economice; întrucât stocul de investiții străine directe ale UE în Australia s-a ridicat în 2015 la 117,7 miliarde, iar stocul de investiții australiene directe în UE a fost de 21,7 miliarde de euro;

| I. | întrucât Australia are un angajament puternic față de liberul schimb și a încheiat ALS-uri bilaterale cu state importante din Asia de Est – China, Japonia, Coreea de Sud, Singapore, Malaysia și Thailanda – (precum și un acord regional cu ASEAN), și cu Noua Zeelandă, Chile, Statele Unite și Peru, precum și acordul PACER Plus cu insulele din Pacific; |
| --- | --- |

I.

întrucât Australia are un angajament puternic față de liberul schimb și a încheiat ALS-uri bilaterale cu state importante din Asia de Est – China, Japonia, Coreea de Sud, Singapore, Malaysia și Thailanda – (precum și un acord regional cu ASEAN), și cu Noua Zeelandă, Chile, Statele Unite și Peru, precum și acordul PACER Plus cu insulele din Pacific;

| J. | Întrucât, la 23 ianuarie 2018, Australia și alte 10 state riverane Oceanului Pacific au anunțat că au ajuns la un consens referitor la un acord comercial transpacific, așa-numitul Acord de parteneriat transpacific cuprinzător și progresiv (CPTPP), care a fost semnat în Chile, la 8 martie 2018; întrucât Australia negociază în prezent un număr mare de acorduri comerciale, inclusiv Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP), lansat la un summit ASEAN în 2012; |
| --- | --- |

J.

Întrucât, la 23 ianuarie 2018, Australia și alte 10 state riverane Oceanului Pacific au anunțat că au ajuns la un consens referitor la un acord comercial transpacific, așa-numitul Acord de parteneriat transpacific cuprinzător și progresiv (CPTPP), care a fost semnat în Chile, la 8 martie 2018; întrucât Australia negociază în prezent un număr mare de acorduri comerciale, inclusiv Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP), lansat la un summit ASEAN în 2012;

| K. | întrucât Australia, un stat care susține guvernanța mondială internațională, a fost membru nepermanent al Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) de cinci ori și a fost un membru activ al G20 de la înființarea acestuia, prezidând summitul de la Brisbane, în 2014, într-o foarte bună cooperare cu UE; întrucât Australia a fost de curând aleasă membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât Australia, un stat care susține guvernanța mondială internațională, a fost membru nepermanent al Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) de cinci ori și a fost un membru activ al G20 de la înființarea acestuia, prezidând summitul de la Brisbane, în 2014, într-o foarte bună cooperare cu UE; întrucât Australia a fost de curând aleasă membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului;

| L. | întrucât Australia a trimis trupe să se alăture coaliției internaționale împotriva Daesh în Irak și Siria; întrucât, în Afganistan, Australia a fost statul din afara NATO cu cea mai mare contribuție de efective militare la Forța internațională de asistență pentru securitate (FIAS); |
| --- | --- |

L.

întrucât Australia a trimis trupe să se alăture coaliției internaționale împotriva Daesh în Irak și Siria; întrucât, în Afganistan, Australia a fost statul din afara NATO cu cea mai mare contribuție de efective militare la Forța internațională de asistență pentru securitate (FIAS);

| M. | întrucât Australia a contribuit la numeroase misiuni de menținere a păcii sprijinite de ONU pe trei continente, precum și în Papua-Noua Guinee și în Insulele Solomon; |
| --- | --- |

M.

întrucât Australia a contribuit la numeroase misiuni de menținere a păcii sprijinite de ONU pe trei continente, precum și în Papua-Noua Guinee și în Insulele Solomon;

| N. | întrucât, în 2014, Australia a contribuit pentru prima dată la o misiune de gestionare a crizelor condusă de UE, EUCAP Nestor, în Cornul Africii; întrucât marina australiană desfășoară operații de combatere a pirateriei și a terorismului în cadrul Forțelor Maritime Combinate, în Cornul Africii și în partea de vest a Oceanului Indian; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2014, Australia a contribuit pentru prima dată la o misiune de gestionare a crizelor condusă de UE, EUCAP Nestor, în Cornul Africii; întrucât marina australiană desfășoară operații de combatere a pirateriei și a terorismului în cadrul Forțelor Maritime Combinate, în Cornul Africii și în partea de vest a Oceanului Indian;

| O. | întrucât cetățenii australieni au suferit o serie de atacuri teroriste de origine islamistă radicală, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor țării lor; întrucât atât UE, cât și Australia cooperează în cadrul activităților de combatere a terorismului, inclusiv în acțiunile de combatere a extremismului violent, în cadrul eforturilor de oprire a finanțării organizațiilor teroriste și al coordonării proiectelor specifice de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

O.

întrucât cetățenii australieni au suferit o serie de atacuri teroriste de origine islamistă radicală, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor țării lor; întrucât atât UE, cât și Australia cooperează în cadrul activităților de combatere a terorismului, inclusiv în acțiunile de combatere a extremismului violent, în cadrul eforturilor de oprire a finanțării organizațiilor teroriste și al coordonării proiectelor specifice de consolidare a capacităților;

| P. | întrucât Centrul de Cooperare în Materie de Aplicare a Legii din Jakarta (JCLEC), o inițiativă australiano-indoneziană, are scopul de a mări gradul de expertiză al agențiilor de aplicare a legii din Asia de Sud-Est în ceea ce privește combaterea terorismului și a criminalității organizate transnaționale și a primit, de asemenea, fonduri din partea UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât Centrul de Cooperare în Materie de Aplicare a Legii din Jakarta (JCLEC), o inițiativă australiano-indoneziană, are scopul de a mări gradul de expertiză al agențiilor de aplicare a legii din Asia de Sud-Est în ceea ce privește combaterea terorismului și a criminalității organizate transnaționale și a primit, de asemenea, fonduri din partea UE;

| Q. | întrucât, în octombrie 2017, guvernul australian a lansat strategia internațională de implicare cibernetică cu scopul de a aborda chestiuni precum comerțul electronic, criminalitatea cibernetică, securitatea internațională și guvernarea electronică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în octombrie 2017, guvernul australian a lansat strategia internațională de implicare cibernetică cu scopul de a aborda chestiuni precum comerțul electronic, criminalitatea cibernetică, securitatea internațională și guvernarea electronică;

| R. | întrucât Australia a sprijinit Filipine în promovarea securității și în lupta împotriva jihadismului; |
| --- | --- |

R.

întrucât Australia a sprijinit Filipine în promovarea securității și în lupta împotriva jihadismului;

| S. | întrucât UE și Australia discută chestiuni legate de migrație în cadrul Dialogului anual UE-Australia la nivel de funcționari de rang înalt privind migrația, azilul și aspectele legate de diversitate; întrucât Procesul de la Bali privind introducerea ilegală de migranți, traficul de persoane și infracțiunile transnaționale conexe este coprezidat de către Australia; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE și Australia discută chestiuni legate de migrație în cadrul Dialogului anual UE-Australia la nivel de funcționari de rang înalt privind migrația, azilul și aspectele legate de diversitate; întrucât Procesul de la Bali privind introducerea ilegală de migranți, traficul de persoane și infracțiunile transnaționale conexe este coprezidat de către Australia;

| T. | întrucât Australia are un venit pe cap de locuitor foarte ridicat și o societate deschisă, democratică și multiculturală; întrucât o persoană din patru din populația sa s-a născut în străinătate și aproximativ șapte milioane de migranți permanenți, inclusiv numeroși originari din Europa, s-au stabilit în Australia din 1945; întrucât Australia se află într-o situație geografică specială, ocupând o zonă vastă între Oceanul Indian și Pacificul de Sud; |
| --- | --- |

T.

întrucât Australia are un venit pe cap de locuitor foarte ridicat și o societate deschisă, democratică și multiculturală; întrucât o persoană din patru din populația sa s-a născut în străinătate și aproximativ șapte milioane de migranți permanenți, inclusiv numeroși originari din Europa, s-au stabilit în Australia din 1945; întrucât Australia se află într-o situație geografică specială, ocupând o zonă vastă între Oceanul Indian și Pacificul de Sud;

| U. | întrucât Australia și UE își reafirmă în acordul-cadru angajamentul de a coopera în domeniul schimbărilor climatice; întrucât, prin Revizuirea politicii privind schimbările climatice din 2017, Australia și-a reiterat angajamentul de a lupta împotriva acestei amenințări; |
| --- | --- |

U.

întrucât Australia și UE își reafirmă în acordul-cadru angajamentul de a coopera în domeniul schimbărilor climatice; întrucât, prin Revizuirea politicii privind schimbările climatice din 2017, Australia și-a reiterat angajamentul de a lupta împotriva acestei amenințări;

| V. | întrucât Australia se confruntă cu un impact economic și de mediu semnificativ din cauza schimbărilor climatice la nivelul mai multor sectoare, inclusiv în ceea ce privește securitatea apei, agricultura, comunitățile costiere și infrastructura; |
| --- | --- |

V.

întrucât Australia se confruntă cu un impact economic și de mediu semnificativ din cauza schimbărilor climatice la nivelul mai multor sectoare, inclusiv în ceea ce privește securitatea apei, agricultura, comunitățile costiere și infrastructura;

| W. | întrucât Australia, o membră a Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE, dă dovadă de angajament deosebit în sprijinirea bunei guvernanțe și a creșterii economice în Papua Noua Guinee, Indonezia, Timorul de Est și alte insule din Pacific și țări din Asia, în care UE și statele sale membre sunt, de asemenea, donatori importanți; |
| --- | --- |

W.

întrucât Australia, o membră a Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE, dă dovadă de angajament deosebit în sprijinirea bunei guvernanțe și a creșterii economice în Papua Noua Guinee, Indonezia, Timorul de Est și alte insule din Pacific și țări din Asia, în care UE și statele sale membre sunt, de asemenea, donatori importanți;

| X. | întrucât guvernul australian investește în programe, cum ar fi Programul științific australian privind schimbările climatice și Programul de cercetare privind impactul schimbărilor climatice asupra gestionării resurselor naturale și adaptarea la acestea pentru a ajuta factorii de decizie să înțeleagă și să gestioneze impactul posibil al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

X.

întrucât guvernul australian investește în programe, cum ar fi Programul științific australian privind schimbările climatice și Programul de cercetare privind impactul schimbărilor climatice asupra gestionării resurselor naturale și adaptarea la acestea pentru a ajuta factorii de decizie să înțeleagă și să gestioneze impactul posibil al schimbărilor climatice;

| Y. | întrucât Australia a instituit un cadru național și un grup de coordonare la nivel înalt pentru a elabora un plan de punere în aplicare a cunoștințelor științifice privind schimbările climatice, care să asigure o abordare coordonată a problemei în cadrul comunităților de pe teritoriul țării; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Australia a instituit un cadru național și un grup de coordonare la nivel înalt pentru a elabora un plan de punere în aplicare a cunoștințelor științifice privind schimbările climatice, care să asigure o abordare coordonată a problemei în cadrul comunităților de pe teritoriul țării;

| Z. | întrucât, la 10 noiembrie 2016, Australia a ratificat Acordul de la Paris și Amendamentul de la Doha la Protocolul de la Kyoto, reafirmându-și angajamentul de a lua măsuri privind schimbările climatice, și a elaborat o serie de politici pentru reducerea emisiilor interne și pentru sprijinirea acțiunii la nivel mondial; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, la 10 noiembrie 2016, Australia a ratificat Acordul de la Paris și Amendamentul de la Doha la Protocolul de la Kyoto, reafirmându-și angajamentul de a lua măsuri privind schimbările climatice, și a elaborat o serie de politici pentru reducerea emisiilor interne și pentru sprijinirea acțiunii la nivel mondial;

| AA. | întrucât planul privind schimbările climatice elaborat de guvernul australian include reducerea emisiilor cu 5% față de nivelurile din 2000 până în 2020 și cu 26-28 % față de nivelurile din 2005 până în 2030 și dublarea capacității de producție de energie din surse regenerabile până în 2020; |
| --- | --- |

AA.

întrucât planul privind schimbările climatice elaborat de guvernul australian include reducerea emisiilor cu 5% față de nivelurile din 2000 până în 2020 și cu 26-28 % față de nivelurile din 2005 până în 2030 și dublarea capacității de producție de energie din surse regenerabile până în 2020;

| AB. | întrucât guvernul australian a jucat un rol important în sprijinirea serviciilor meteorologice naționale din Pacific și a organizațiilor regionale pentru ca acestea să pună la dispoziție sisteme de alertă timpurie privind clima și vremea, |
| --- | --- |

AB.

întrucât guvernul australian a jucat un rol important în sprijinirea serviciilor meteorologice naționale din Pacific și a organizațiilor regionale pentru ca acestea să pună la dispoziție sisteme de alertă timpurie privind clima și vremea,

| 1. | salută încheierea proiectului de acord-cadru, care va oferi un instrument cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic pentru modernizarea și consolidarea relațiilor bilaterale UE-Australia și pentru intensificarea cooperării în domenii cum ar fi politica externă și chestiunile de securitate, drepturile omului și statul de drept, dezvoltarea globală și ajutorul umanitar, chestiunile economice și comerciale, justiția, cercetarea și inovarea, educația și cultura, agricultura, afacerile maritime și pescuitul, precum și în ceea ce privește provocările globale, cum ar fi schimbările climatice, migrația, sănătatea publică, combaterea terorismului și proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM); |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că UE și Australia sunt parteneri puternici, cu aceeași viziune, cu o profundă relație bilaterală, și care împărtășesc valorile și principiile democrației, respectarea drepturilor omului și a statului de drept, care mențin legături politice și economice din ce în ce mai puternice și se bucură de legături strânse și active pe plan cultural, academic și interuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază că, pentru UE și Australia, în calitate de parteneri cu aceeași viziune a lumii, cooperarea pe plan bilateral și plan multilateral în chestiuni de interes regional și global are o valoare deosebită; subliniază avantajul acțiunii comune a UE și Australiei în cadrul ONU și al OMC, precum și în cadrul unor organisme cum ar fi G20, pentru păstrarea și consolidarea unei ordini globale bazate pe cooperare și pe norme într-o lume complexă și în schimbare care se confruntă cu o mare incertitudine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută crearea unui comitet comun în temeiul acordului-cadru, cu scopul de a promova punerea în aplicare eficientă a acestuia și de a menține coerența globală a relațiilor dintre UE și Australia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | susține viitoarea lansare a negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Australia, care trebuie să fie derulate într-un spirit de reciprocitate, transparență, responsabilitate și beneficii mutuale, ținând în același timp cont de caracterul sensibil al anumitor produse, cum ar fi cele agricole, datorită faptului că Australia este unul dintre cei mai importanți exportatori agricoli; încurajează ambii parteneri să aibă un nivel ridicat de ambiție în domeniul serviciilor; subliniază că, în cadrul negocierilor, UE ar trebui să țină seama de nevoile și cererile IMM-urilor, și nu de standarde mai joase de mediu, sociale și de muncă; subliniază lansarea la timp a acestor negocieri, având în vedere că Australia a realizat deja mai multe acorduri de liber schimb cu state importante din Asia de Est și din Pacific și se pregătește să încheie astfel de acorduri și cu alte state relevante; |
| --- | --- |

5.

| 6. | accentuează rolul activ al Australiei în programele UE de cooperare în domeniul învățământului superior, în cadrul Programului bilateral de învățământ UE-Australia, și apreciază faptul că, începând cu anul 2015, universitățile australiene participă la acordurile de mobilitate Erasmus+; ia act de faptul că această cooperare ar trebui consolidată în continuare, pentru a promova beneficiile mutuale pentru studenți și cercetători și pentru a le oferi posibilitatea de a dobândi competențe multiculturale și inovative; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că UE și Australia sunt parteneri importanți în domeniul cercetării și cooperării pentru inovare, în scopul de a contribui la dezvoltarea economică durabilă și ca o modalitate de a consolida în continuare o societate bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felicită Australia pentru sprijinul acordat și pentru alinierea regimului său de sancțiuni cu cel al UE, în urma anexării ilegale a Crimeei de către Rusia și a intervențiilor militare din estul Ucrainei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută sprijinul Australiei pentru sancțiunile internaționale specifice împotriva persoanelor fizice și a entităților responsabile de agresiuni militare, terorism și încălcări ale drepturilor omului, inclusiv ca răspuns la agresiunea Rusiei în Ucraina și ocuparea Crimeei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felicită Oficiul pentru Evaluări Naționale din Australia pentru sprijinul acordat în furnizarea unei analize internaționale, politice, strategice și economice și pentru legătura acestuia cu partenerii internaționali pentru a asigura răspunsuri la chestiuni de interes comun; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște rolul critic jucat de Australia în cadrul „Five Eyes Intelligence Community”și sprijinul său atât pentru securitatea statelor membre ale UE, cât și a partenerilor transatlantici, salută acordul operațional încheiat de Australia cu Europol și evidențiază potențialul de extindere în continuare a schimbului de informații și a cooperării operaționale cu guvernul australian; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște rolul Australiei în cosponsorizarea, în 2014, a rezoluțiilor CSONU referitoare la condamnarea doborârii aeronavei MH17 și la eliminarea armelor chimice ale Siriei; salută contribuția esențială a acesteia, în cadrul Consiliului de Securitate, la încercarea de a îmbunătăți situația umanitară din Siria, la gestionarea tranziției în materie de securitate în Afganistan și la abordarea situației drepturilor omului în RPDC; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută angajamentul ferm al ambilor parteneri privind cooperarea în domeniul combaterii terorismului, astfel cum este prevăzut în acordul-cadru; subliniază importanța unei cooperări bilaterale tot mai strânse în ceea ce privește schimbul de informații referitor la luptătorii străini și la întoarcerea acestora; încurajează ambii parteneri să continue să asigure punerea în aplicare efectivă a celor patru piloni ai strategiei ONU de combatere a terorismului; felicită Australia pentru rolul său în coaliția internațională împotriva Daesh și pentru activitatea sa semnificativă în combaterea terorismului în Asia de Sud-Est; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază inițiativele Australiei privind cyberspațiul internațional și salută faptul că, în conformitate cu acordul-cadru, ambele părți vor coopera în materie de securitate cibernetică, inclusiv în lupta împotriva criminalității informatice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită măsuri de intensificare a cooperării în domeniul combaterii terorismului prin intermediul exercițiilor de formare comune dintre echipele de intervenție în caz de urgență ale statelor membre și agențiile UE, cum ar fi Europol și Centrul european de combatere a terorismului (CECT), pe de o parte, și elemente esențiale ale arhitecturii securității naționale australiene, cum ar fi Organizația pentru Securitatea Informațiilor din Australia (ASIO), Forțele de Apărare Australiene (ADF) și Poliția Federală Australiană, pe de altă parte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută angajamentul asumat de UE și de Australia, prevăzut în acordul-cadru, cu privire la intensificarea dialogului și a cooperării lor în materie de migrație și azil; subliniază că nivelul ridicat al mobilității globale necesită o abordare cuprinzătoare și multilaterală, bazată pe cooperare internațională și pe responsabilități comune; salută faptul că ambii parteneri contribuie în mod activ la negocierile în curs, atât privind Pactul global al ONU pentru o migrație legală, desfășurată în condiții de siguranță și de ordine, cât și privind Pactul global privind refugiații; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța unor cadre de cooperare regională – cum ar fi Procesul de la Bali – cu statele de origine, de tranzit și de destinație, în scopul de a salva vieți, de a întrerupe rețelele de introducere ilegală a persoanelor și de a gestiona fluxurile de migrație și de refugiați; salută angajamentul ferm asumat de către Australia față de UNHCR în ceea ce privește relocarea refugiaților și creșterea fondurilor alocate de aceasta pentru ajutorul umanitar la nivel mondial; încurajează Australia să contribuie în continuare la găsirea unei soluții pozitive la situația solicitanților de azil și a migranților reținuți în Papua Noua Guinee și Nauru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută angajamentul ambilor parteneri față de intensificarea protecției și promovării drepturilor omului, principiilor democratice și statului de drept, inclusiv în cadrul forumurilor multilaterale și cu partenerii terți, astfel cum se prevede în acordul-cadru; salută alegerea Australiei ca membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului pentru perioada 2018-2020; evidențiază lansarea de către Australia în 2008 a Strategiei privind eliminarea decalajelor referitoare la situația populațiilor indigene defavorizate, cum ar fi decalajul în ceea ce privește speranța de viață și alte inegalități; subliniază că această strategie beneficiază de sprijin bipartizan și că un raport anual privind progresele înregistrate este prezentat Parlamentului australian de către prim-ministru; subliniază faptul că guvernul australian colaborează cu statele și teritoriile și populațiile indigene din strâmtoarea Torres, pentru a actualiza strategia privind eliminarea decalajelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește faptul că, pentru a combate schimbările climatice, este necesar sprijinul întregii comunități internaționale; salută ratificarea de către Australia a Acordului de la Paris și angajamentul prevăzut în acordul-cadru referitor la consolidarea eforturile de politică externă, pentru a combate schimbările climatice; ia notă de faptul că Australia are obiectivul de a-și reduce emisiile cu 26 până la 28 % față de nivelurile din 2005 până în 2030, ceea ce a fost reafirmat în Revizuirea politicii privind schimbările climatice din 2017; subliniază faptul că această revizuire menține angajamentul de a ajuta alte state, prin intermediul unor inițiative bilaterale și multilaterale; salută eforturile în curs ale Australiei privind furnizarea de sprijin financiar, prin programe de ajutor pentru regiunea Pacificului și țările în curs de dezvoltare vulnerabile, pentru a le permite să își dezvolte economiile în mod durabil și în vederea reducerii emisiilor și a adaptării la schimbările climatice; subliniază copreședinția Australiei și finanțarea Fondului verde pentru climă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că Australia, UE și statele sale membre sunt actori importanți în cooperarea pentru dezvoltare și asistența umanitară în regiunea Pacificului; subliniază că ambele părți își concentrează cooperarea în domenii cum ar fi creșterea economică, buna guvernanță și reziliența mediului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își reiterează îngrijorarea cu privire la tensiunile din Marea Chinei de Sud; încurajează ambii parteneri să continue să promoveze stabilitatea și libertatea de navigare pe această cale de navigație internațională; salută poziția Australiei în favoarea unei soluționări pașnice a litigiilor, pe baza dreptului internațional; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Australiei. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO C 35, 31.1.2018, p. 136.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0419.

(3)  JO L 149, 16.6.2015, p. 3.

(4)  JO L 229, 17.8.1998, p. 1.

(5)  JO L 359, 29.12.2012, p. 2.

(6)  JO L 186, 14.7.2012, p. 4.

(7)  JO L 26, 30.1.2010, p. 31.

(8)  JO L 188, 22.7.1994, p. 18.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0108.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/178

---

P8_TA(2018)0110

Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14494/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14494/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0450/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0450/2017),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14445/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14445/2017),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/541/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/541/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (3),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (4),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0131/2018),

| 1. | aprobă încheierea Convenției; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

(2)  JO L 386, 29.12.2006, p. 89.

(3)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(4)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/179 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/179

---

P8_TA(2018)0111

Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (Protocolul adițional) ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 390/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14498/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14498/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0451/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0451/2017),

| — | având în vedere Protocolul Adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14447/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul Adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14447/2017),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/541/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/541/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (3),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (4),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0132/2018),

| 1. | aprobă încheierea Protocolului adițional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

(2)  JO L 386, 29.12.2006, p. 89.

(3)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(4)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/180

---

P8_TA(2018)0112

Ambalajele și deșeurile de ambalaje ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0596), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0596),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0385/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0385/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0029/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0029/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 98.

(2)  JO C 17, 18.1.2017, p. 46.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 martie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0072).

---

P8_TC1-COD(2015)0276

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) .../... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/852.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/181 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/181

---

P8_TA(2018)0113

Vehiculele scoase din uz, deșeurile de baterii și acumulatori și deșeurile de echipamente electrice și electronice ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0593), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0593),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0383/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0383/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0013/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0013/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea;; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 98.

(2)  JO C 17, 18.1.2017, p. 46.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 martie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0069).

---

P8_TC1-COD(2015)0272

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/849.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/183

---

P8_TA(2018)0114

Deșeurile ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0595), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0595),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0382/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0382/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței și Consiliul Federal al Austriei în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței și Consiliul Federal al Austriei în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0034/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0034/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 98.

(2)  JO C 17, 18.1.2017, p. 46.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 martie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0070).

---

P8_TC1-COD(2015)0275

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/851.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIILE COMISIEI

DECLARAȚIE A COMISIEI PRIVIND UN CADRU DE POLITICI PENTRU ECONOMIA CIRCULARĂ

Comisia este hotărâtă să asigure punerea în aplicare integrală a planului de acțiune al UE pentru economia circulară (1). Pentru a urmări progresele realizate către economia circulară, Comisia a adoptat un cadru de monitorizare (2) pe baza Tabloului de bord privind eficiența resurselor și a Tabloului de bord al materiilor prime. Comisia atrage atenția și asupra activității sale curente care vizează elaborarea unui indicator pentru amprenta produselor și a organizațiilor.

Măsurile întreprinse în cadrul planului de acțiune al UE pentru economia circulară contribuie, de asemenea, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii privind sustenabilitatea consumului și a producției, în contextul obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 12. Acest lucru este valabil, de exemplu, în cazul strategiei pentru materialele plastice (3) sau în cazul propunerii, modificate recent, privind garanțiile legale pentru bunurile de consum (4).

În ceea ce privește coerența cadrelor normative ale Uniunii, Comisia a adoptat recent și o comunicare în care a prezentat o serie de opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (5). În 2018, Comisia va examina, de asemenea, opțiunile și măsurile care vizează instituirea unui cadru de politică mai coerent pentru diferitele direcții de acțiune privind politica UE în domeniul produselor, din perspectiva contribuției acestora la economia circulară. În cadrul acestor inițiative și al acțiunilor ulterioare acestora vor fi analizate, de asemenea, interacțiunea dintre actele legislative și cooperarea sectorului industrial în ceea ce privește utilizarea produselor secundare și pregătirea pentru reutilizarea și reciclarea deșeurilor.

În ceea ce privește proiectarea ecologică, în conformitate cu Planul de lucru pentru proiectarea ecologică pentru perioada 2016-2019 (6), își confirmă angajamentul neclintit de a asigura o contribuție mai semnificativă a proiectării ecologice la economia circulară, de exemplu prin eforturi mai sistematice în vederea îmbunătățirii eficienței în utilizarea materialelor, cum ar fi a durabilității acestora și a capacității lor de a fi reciclate.

DECLARAȚIE A COMISIEI PRIVIND INIȚIATIVELE REFERITOARE LA ECONOMIA COLABORATIVĂ

În conformitate cu planul de acțiune pentru economia circulară (7), Comisia a lansat o serie de inițiative pentru economia colaborativă. Precum a anunțat în comunicarea sa din iunie 2016 privind o agendă europeană pentru economia colaborativă (8), Comisia va continua să monitorizeze evoluțiile economice și normative în ceea ce privește economia colaborativă, pentru a încuraja crearea de noi modele de afaceri, inovatoare, asigurând totodată un grad adecvat de protecție socială și a consumatorilor.

DECLARAȚIE A COMISIEI PRIVIND MICROPLASTICELE

În contextul strategiei europene pentru materialele plastice într-o economie circulară (9), adoptată recent, Comisia a prezentat o abordare integrată drept răspuns la preocupările privind microplasticele, inclusiv ingredientele de tip microgranule. Aceasta se axează pe măsuri de prevenire și vizează reducerea volumului de microplastice provenind de la toate sursele principale, indiferent dacă provin din produsele în care acestea sunt adăugate intenționat (cum ar fi produsele de îngrijire personală și vopselele) sau din fabricarea și utilizarea altor produse (cum ar fi materialele plastice oxodegradabile, pneurile, granulele de plastic și materialele textile).

DECLARAȚIE A COMISIEI PRIVIND RAPORTAREA DATELOR REFERITOARE LA DEȘEURI ÎN 2020

Având în vedere procesul de monitorizare a progreselor realizate către noile obiective legate de deșeurile urbane și deșeurile de ambalaje și având în vedere dispozițiile aplicabile privind revizuirea, în special pentru stabilirea unor obiective privind evitarea generării de deșeuri alimentare și reciclarea uleiurilor uzate, Comisia subliniază importanța înțelegerii comune la care au ajuns colegislatorii cu privire la faptul că statele membre vor asigura includerea datelor pentru anul 2020 în datele raportate în temeiul Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, al Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje și al Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri.

---

(1)  COM(2015)0614

(2)  COM(2018)0029

(3)  COM(2018)0028

(4)  COM(2017)0637

(5)  COM(2018)0032

(6)  COM(2016)0773

(7)  COM(2015)0614

(8)  COM(2016)0356

(9)  COM(2018)0028

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/186 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/186

---

P8_TA(2018)0115

Depozitele de deșeuri ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0594), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0594),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0384/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0384/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 februarie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0031/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0031/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 98.

(2)  JO C 17, 18.1.2017, p. 46.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 martie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0071).

---

P8_TC1-COD(2015)0274

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la18 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/850.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/188 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/188

---

P8_TA(2018)0116

Normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/217/CEE a Consiliului, a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, a Directivei 86/278/CEE a Consiliului și a Directivei 94/63/CE a Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0789),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0526/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0526/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0253/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0253/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește propunerea, o modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 173, 31.5.2017, p. 82.

---

P8_TC1-COD(2016)0394

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 18 aprilie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1257/2013, a Directivelor 94/63/CE și 2009/31/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 86/278/CEE și 87/217/CEE ale Consiliului în ceea ce privește normele procedurale în domeniul raportării cu privire la mediu și de abrogare a Directivei 91/692/CEE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2018/853.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/189

---

P8_TA(2018)0177

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește obligația de respectare a cotei standard minime *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește obligația de respectare a cotei standard minime (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2019/C 390/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0783), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0783),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0007/2018),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0124/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0124/2018),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/190 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/190

---

P8_TA(2018)0178

Prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivei 2009/101/CE (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0450), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0450),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0265/2016),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolele 294 alineatul (3) și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 294 alineatul (3) și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 12 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 12 octombrie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0056/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0056/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 459, 9.12.2016, p. 3.

(2)  JO C 34, 2.2.2017, p. 121.

---

P8_TC1-COD(2016)0208

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/843.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/192

---

P8_TA(2018)0179

Omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0031),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0015/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru transport și turism (A8-0048/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru transport și turism (A8-0048/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 303, 19.8.2016, p. 86.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 4 aprilie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0097).

---

P8_TC1-COD(2016)0014

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) Nr. 715/2007 și (CE) Nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/858.)

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/193 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/193

---

P8_TA(2018)0180

Producția ecologică și etichetarea produselor ecologice ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, de modificare a Regulamentului (UE) nr. XXX/XXX al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind controalele oficiale] și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 390/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0180),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0109/2014),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Deputaților din Luxemburg și de către Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Deputaților din Luxemburg și de către Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0311/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0311/2015),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 12, 15.1.2015, p. 75.

(2)  JO C 19, 21.1.2015, p. 84.

---

P8_TC1-COD(2014)0100

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 aprilie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/848.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind experimentele temporare pentru soiurile ecologice

Comisia recunoaște necesitatea de a se stabili condițiile în care sunt dezvoltate soiurile ecologice adecvate pentru producția ecologică.

În scopul stabilirii criteriilor pentru descrierea caracteristicilor „soiurilor ecologice adecvate pentru producția ecologică”, precum și în scopul definirii condițiilor în care „soiurile ecologice adecvate pentru producția ecologică” pot fi produse în vederea comercializării, Comisia va organiza un experiment temporar cel târziu la 6 luni de la data punerii în aplicare a prezentului regulament.

Acest experiment temporar va stabili criteriile pentru descrierea distinctibilității, a uniformității, a stabilității și, după caz, valoarea agronomică și de utilizare a soiurilor ecologice adecvate pentru producția ecologică și va aborda alte condiții de comercializare, cum ar fi etichetarea și ambalarea. Aceste condiții și criterii vor lua în considerare nevoile și obiectivele specifice ale agriculturii ecologice, cum ar fi extinderea diversității genetice, rezistența la boli și adaptarea la condițiile pedoclimatice. Vor fi elaborate rapoarte anuale în vederea monitorizării progreselor înregistrate de experimentul temporar.

În cadrul unui astfel de experiment, care se desfășoară timp de șapte ani și prevede cantități suficiente, statele membre pot fi scutite de anumite obligații prevăzute în Directiva 66/401/CEE, Directiva 66/402/CEE, Directiva 68/193/CEE, Directiva 2002/53/CE, Directiva 2002/54/CE, Directiva 2002/55/CE, Directiva 2002/56/CE, Directiva 2002/57/CE, Directiva 2008/72/CE și Directiva 2008/90/CE.

Comisia va evalua rezultatul acestui experiment cu scopul de a propune modificarea cerințelor legislației orizontale cu privire la comercializarea semințelor și a altor materiale de reproducere a plantelor în ceea ce privește caracteristicile „soiurilor ecologice adecvate pentru producția ecologică”.

Declarația Comisiei privind articolul 55

Comisia subliniază că invocarea în mod sistematic a articolului 5 alineatul (4) al doilea paragraf litera (b) contravine literei și spiritului Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (JO L 55, 28.2.2011, p. 13). Recurgerea la această dispoziție trebuie să răspundă unei nevoi specifice de a se îndepărta de la regula de principiu potrivit căreia Comisia poate adopta un proiect de act de punere în aplicare în cazul în care nu se emite niciun aviz. Deoarece reprezintă o excepție de la regula generală stabilită la articolul 5 alineatul (4), recurgerea la al doilea paragraf litera (b) nu poate fi considerată pur și simplu ca fiind o „putere discreționară” a legiuitorului, ci trebuie interpretată în mod restrictiv și, prin urmare, trebuie justificată.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/196

---

P8_TA(2018)0181

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

(Procedura de consultare)

(2019/C 390/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0677),

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0424/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0424/2017),

| — | având în vedere poziția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1),

| — | având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0140/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0140/2018),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (1) | Statele membre și Uniunea
  depun eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate
  pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea
  unei forțe de muncă competente
  ,
  calificate
  și
  adaptabile
  ,
  precum
  și
  a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei
  , în vederea realizării obiectivelor de
  ocupare
  deplină a forței de muncă și
  de progres social
  prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Statele membre și Uniunea
  depun eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate
  pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea
  unei forțe de muncă competente
  ,
  calificate
  și
  adaptabile
  ,
  precum
  și
  a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei
  , în vederea realizării obiectivelor de
  ocupare
  deplină a forței de muncă și
  de progres social
  prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.

| (1) | Statele membre și Uniunea
  dezvoltă și prezintă o strategie coordonată și eficientă
  pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea
  unor piețe ale muncii favorabile incluziunii
  ,
  capabile să reacționeze la realitățile
  și
  evoluțiile economice, sociale
  ,
  tehnologice
  și
  de mediu, cu o forță de muncă competentă, calificată și adaptabilă, precum și pentru protejarea bunăstării tuturor lucrătorilor
  , în vederea realizării obiectivelor
  privind o economie socială
  de
  piață, ocuparea
  deplină a forței de muncă și
  progresul social, așa cum sunt
  prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre și Uniunea
  dezvoltă și prezintă o strategie coordonată și eficientă
  pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea
  unor piețe ale muncii favorabile incluziunii
  ,
  capabile să reacționeze la realitățile
  și
  evoluțiile economice, sociale
  ,
  tehnologice
  și
  de mediu, cu o forță de muncă competentă, calificată și adaptabilă, precum și pentru protejarea bunăstării tuturor lucrătorilor
  , în vederea realizării obiectivelor
  privind o economie socială
  de
  piață, ocuparea
  deplină a forței de muncă și
  progresul social, așa cum sunt
  prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (2) | Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea de gen. La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea de gen. La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare.

| (2) | Uniunea trebuie să combată
  toate formele de sărăcie, excluziune
  socială și
  discriminare din toate domeniile vieții
  și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea de gen.
  Actele juridice și politicile Uniunii în alte domenii ar trebui să urmărească, de asemenea, atingerea acestui obiectiv general.
  La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare.
  Uniunea promovează participarea activă a tuturor cetățenilor săi la viața economică, socială și culturală. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea trebuie să combată
  toate formele de sărăcie, excluziune
  socială și
  discriminare din toate domeniile vieții
  și să promoveze justiția socială și protecția socială, precum și egalitatea de gen.
  Actele juridice și politicile Uniunii în alte domenii ar trebui să urmărească, de asemenea, atingerea acestui obiectiv general.
  La definirea și la punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, de combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de cele legate de un nivel ridicat de educație și de formare.
  Uniunea promovează participarea activă a tuturor cetățenilor săi la viața economică, socială și culturală.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (3) | În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului, formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultant de politici și de reforme coordonate la nivel european și național va constitui un ansamblu global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte secundare pozitive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului, formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultant de politici și de reforme coordonate la nivel european și național va constitui un ansamblu global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte secundare pozitive.

| (3) | În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale
  care au un impact semnificativ asupra situației sociale și din domeniul ocupării forței de muncă din Uniune, putând genera efecte negative, printre care insecuritate, sărăcie și inegalitate
  . Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului, formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultant de politici și de reforme coordonate la nivel european și național va constitui un ansamblu global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte secundare pozitive
  pentru toate statele membre
  . |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale
  care au un impact semnificativ asupra situației sociale și din domeniul ocupării forței de muncă din Uniune, putând genera efecte negative, printre care insecuritate, sărăcie și inegalitate
  . Ca parte a acestor instrumente, prezentele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, împreună cu Orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului, formează orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Acestea vor ghida punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultant de politici și de reforme coordonate la nivel european și național va constitui un ansamblu global adecvat de politici economice și sociale care ar trebui să ducă la efecte secundare pozitive
  pentru toate statele membre
  .

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Pentru a asigura un proces decizional mai democratic în contextul orientărilor integrate, care afectează cetățenii și piețele forței de muncă din întreaga Uniune, este important ca Consiliul să țină seama de poziția Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Pentru a asigura un proces decizional mai democratic în contextul orientărilor integrate, care afectează cetățenii și piețele forței de muncă din întreaga Uniune, este important ca Consiliul să țină seama de poziția Parlamentului European.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (4) | Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii Europene și cu diverse inițiative ale UE, inclusiv cu recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (3), cu recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (4), cu recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (5) și cu propunerea de recomandare a Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace (6). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii Europene și cu diverse inițiative ale UE, inclusiv cu recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (3), cu recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (4), cu recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (5) și cu propunerea de recomandare a Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace (6).

| (4) | Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii Europene și cu diverse inițiative ale UE, inclusiv cu
  Pilonul european al drepturilor sociale, cu
  recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (7), cu recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (8), cu recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (9) și cu propunerea de recomandare a Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace (10). |
| --- | --- |

(4)

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii Europene și cu diverse inițiative ale UE, inclusiv cu
  Pilonul european al drepturilor sociale, cu
  recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (7), cu recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (8), cu recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor (9) și cu propunerea de recomandare a Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace (10).

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (5) | Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (11). Începând din 2015, semestrul european a fost îmbunătățit și raționalizat în mod continuu, în special pentru a consolida obiectivul său social și obiectivul privind ocuparea forței de muncă și pentru a facilita un dialog mai intens cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (11). Începând din 2015, semestrul european a fost îmbunătățit și raționalizat în mod continuu, în special pentru a consolida obiectivul său social și obiectivul privind ocuparea forței de muncă și pentru a facilita un dialog mai intens cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

| (5) | Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (12). Începând din 2015, semestrul european a fost îmbunătățit și raționalizat în mod continuu, în special pentru a consolida obiectivul său social și obiectivul privind ocuparea forței de muncă și pentru a facilita un dialog mai intens cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile,
  acordând în continuare o atenție deosebită reformelor structurale și competitivității
  . |
| --- | --- |

(5)

Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv a celor privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (12). Începând din 2015, semestrul european a fost îmbunătățit și raționalizat în mod continuu, în special pentru a consolida obiectivul său social și obiectivul privind ocuparea forței de muncă și pentru a facilita un dialog mai intens cu statele membre, cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile,
  acordând în continuare o atenție deosebită reformelor structurale și competitivității
  .

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (6) | Redresarea Uniunii Europene în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale. Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii
  și către
  crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare a prezentului. Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică. Combinând măsuri legate de ofertă și de cerere, astfel de măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător care îmbunătățesc productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității fiscale,
  ținând cont
  în același timp
  de impactul lor asupra ocupării forței de muncă
  și de
  impactul social
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Redresarea Uniunii Europene în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale. Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii
  și către
  crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare a prezentului. Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică. Combinând măsuri legate de ofertă și de cerere, astfel de măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător care îmbunătățesc productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității fiscale,
  ținând cont
  în același timp
  de impactul lor asupra ocupării forței de muncă
  și de
  impactul social
  .

| (6) | Redresarea Uniunii Europene în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale,
  deoarece creșterea economică nu generează în mod automat creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă
  . Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii,
  însoțită de
  crearea de locuri de muncă
  durabile și de calitate
  reprezintă principala provocare a prezentului. Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică. Combinând măsuri legate de ofertă și de cerere, astfel de măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  inclusiv în economia circulară și în cea ecologică, precum și pentru investițiile sociale
  , un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător,
  echilibrate din punct de vedere social și economic
  , care îmbunătățesc productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității fiscale,
  garantând
  în același timp
  că aceste reforme structurale au un impact social
  și
  asupra ocupării forței
  de
  muncă pozitiv
  . |
| --- | --- |

(6)

Redresarea Uniunii Europene în urma crizei economice sprijină tendințe pozitive pe piața forței de muncă, însă între statele membre și în interiorul acestora persistă importante provocări și disparități în ceea ce privește performanțele economice și sociale,
  deoarece creșterea economică nu generează în mod automat creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă
  . Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă dintre economiile și piețele forței de muncă ale statelor membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii,
  însoțită de
  crearea de locuri de muncă
  durabile și de calitate
  reprezintă principala provocare a prezentului. Ea necesită măsuri de politică ambițioase, coordonate și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică. Combinând măsuri legate de ofertă și de cerere, astfel de măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  inclusiv în economia circulară și în cea ecologică, precum și pentru investițiile sociale
  , un angajament reînnoit privind reforme structurale eșalonate în mod corespunzător,
  echilibrate din punct de vedere social și economic
  , care îmbunătățesc productivitatea, performanțele în materie de creștere economică, coeziunea socială și reziliența economică necesară pentru a face față șocurilor, precum și exercitarea responsabilității fiscale,
  garantând
  în același timp
  că aceste reforme structurale au un impact social
  și
  asupra ocupării forței
  de
  muncă pozitiv
  .

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (7) | Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește competitivitatea, crearea de locuri de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește competitivitatea, crearea de locuri de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale.

| (7) | Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește
  nivelul de trai, egalitatea
  , competitivitatea,
  productivitatea
  , crearea de locuri de muncă
  sustenabile și de calitate
  , învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale. |
| --- | --- |

(7)

Reformarea piețelor muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure posibilitatea necesară de a realiza o amplă examinare a aspectelor socioeconomice, inclusiv îmbunătățiri în ceea ce privește
  nivelul de trai, egalitatea
  , competitivitatea,
  productivitatea
  , crearea de locuri de muncă
  sustenabile și de calitate
  , învățarea pe tot parcursul vieții și politicile de formare profesională, precum și veniturile reale.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (8) | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii, în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază, de asemenea, în recomandarea Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața forței de muncă (13). Ar trebui să se abordeze aspecte legate de inegalitate, să se asigure
  acces și oportunități
  pentru toți și să se
  combată
  sărăcia și excluziunea socială (
  inclusiv a
  copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a
  sistemelor
  de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea educației/formării și a participării pe piața muncii. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din UE, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre ar trebui să se asigure că noile relații de muncă mențin și consolidează modelul social european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii, în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază, de asemenea, în recomandarea Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața forței de muncă (13). Ar trebui să se abordeze aspecte legate de inegalitate, să se asigure
  acces și oportunități
  pentru toți și să se
  combată
  sărăcia și excluziunea socială (
  inclusiv a
  copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a
  sistemelor
  de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea educației/formării și a participării pe piața muncii. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din UE, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre ar trebui să se asigure că noile relații de muncă mențin și consolidează modelul social european.

| (8) | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii
  și juste din punct de vedere social
  , în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază, de asemenea, în recomandarea Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața forței de muncă (14). Ar trebui să se abordeze aspecte legate de inegalitate
  și discriminare
  , să se asigure
  oportunități egale
  pentru toți și să se
  elimine
  sărăcia și excluziunea socială (
  îndeosebi în rândul
  copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a
  unor sisteme
  de protecție socială
  adecvate și eficiente
  și prin înlăturarea barierelor din calea educației/formării și a participării pe piața muncii. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din UE, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre ar trebui să se asigure că noile relații de muncă mențin și consolidează modelul social european,
  prin garantarea faptului că persoanele care fac obiectul unor noi forme de angajare sunt acoperite și protejate de reglementările în domeniul ocupării forței de muncă. Statele membre ar trebui să sprijine potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială. |
| --- | --- |

(8)

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, consecințele sociale ale crizei economice și financiare și să urmărească construirea unei societăți favorabile incluziunii
  și juste din punct de vedere social
  , în care oamenii să aibă capacitatea de a anticipa și de a gestiona schimbările, precum și să poată participa activ la viața socială și economică, după cum se subliniază, de asemenea, în recomandarea Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața forței de muncă (14). Ar trebui să se abordeze aspecte legate de inegalitate
  și discriminare
  , să se asigure
  oportunități egale
  pentru toți și să se
  elimine
  sărăcia și excluziunea socială (
  îndeosebi în rândul
  copiilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a
  unor sisteme
  de protecție socială
  adecvate și eficiente
  și prin înlăturarea barierelor din calea educației/formării și a participării pe piața muncii. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă din UE, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre ar trebui să se asigure că noile relații de muncă mențin și consolidează modelul social european,
  prin garantarea faptului că persoanele care fac obiectul unor noi forme de angajare sunt acoperite și protejate de reglementările în domeniul ocupării forței de muncă. Statele membre ar trebui să sprijine potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (8a) | Comisia și statele membre ar trebui să creeze spații de reflecție și dialog cu sprijinul organizațiilor neguvernamentale (ONG) specializate și al organizațiilor persoanelor care se confruntă cu sărăcia, pentru a se asigura că acestea din urmă pot contribui la evaluarea politicilor care au impact asupra lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Comisia și statele membre ar trebui să creeze spații de reflecție și dialog cu sprijinul organizațiilor neguvernamentale (ONG) specializate și al organizațiilor persoanelor care se confruntă cu sărăcia, pentru a se asigura că acestea din urmă pot contribui la evaluarea politicilor care au impact asupra lor.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (11) | Orientările integrate ar trebui să constituie baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul
  le-ar putea adresa
  statelor membre. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației, precum și cu scopul de a îmbunătăți administrația publică. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Orientările integrate ar trebui să constituie baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul
  le-ar putea adresa
  statelor membre. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației, precum și cu scopul de a îmbunătăți administrația publică. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

| (11) | Orientările integrate
  și Pilonul european al drepturilor sociale
  ar trebui să constituie baza pentru recomandările
  precise
  , specifice fiecărei țări pe care Consiliul
  le adresează
  statelor membre. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației, precum și cu scopul de a îmbunătăți administrația publică. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile. |
| --- | --- |

(11)

Orientările integrate
  și Pilonul european al drepturilor sociale
  ar trebui să constituie baza pentru recomandările
  precise
  , specifice fiecărei țări pe care Consiliul
  le adresează
  statelor membre. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației, precum și cu scopul de a îmbunătăți administrația publică. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (12) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care sunt puse în aplicare politicile relevante având în vedere orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte organisme pregătitoare ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care sunt puse în aplicare politicile relevante având în vedere orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte organisme pregătitoare ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape,

| (12) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care sunt puse în aplicare politicile relevante având în vedere orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte organisme pregătitoare ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape
  cu Parlamentul European și
  ,
  în special, cu Comisia sa pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, pentru a asigura responsabilitatea democratică. |
| --- | --- |

(12)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care sunt puse în aplicare politicile relevante având în vedere orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte organisme pregătitoare ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze îndeaproape
  cu Parlamentul European și
  ,
  în special, cu Comisia sa pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, pentru a asigura responsabilitatea democratică.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate, inclusiv prin
  reducerea barierelor
  cu
  care se confruntă întreprinderile
  în
  ceea ce privește
  angajarea de personal,
  prin promovarea spiritului antreprenorial
  și
  a activităților
  independente
  și
  , în special, prin sprijinirea creării și dezvoltării de microîntreprinderi și de întreprinderi mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. | | Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate,
  accesibile și sustenabile pentru toate nivelurile de competențe, toate sectoarele pieței muncii și toate regiunile și ar trebui să investească în acestea
  , inclusiv prin
  dezvoltarea deplină a potențialului sectoarelor orientate către viitor, cum ar fi economia verde și cea circulară, sectorul serviciilor de îngrijire și sectorul digital. Statele membre ar trebui să le permită oamenilor să găsească un echilibru între viața profesională și cea privată, să se asigure că locurile de muncă sunt adaptate pentru persoanele
  cu
  handicap și lucrătorii mai
  în
  vârstă, să sprijine întreprinderile în
  angajarea de personal
  și să promoveze antreprenoriatul responsabil
  și
  activitățile
  independente, în special prin sprijinirea creării și dezvoltării de microîntreprinderi și de întreprinderi mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate, inclusiv prin
  reducerea barierelor
  cu
  care se confruntă întreprinderile
  în
  ceea ce privește
  angajarea de personal,
  prin promovarea spiritului antreprenorial
  și
  a activităților
  independente
  și
  , în special, prin sprijinirea creării și dezvoltării de microîntreprinderi și de întreprinderi mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate,
  accesibile și sustenabile pentru toate nivelurile de competențe, toate sectoarele pieței muncii și toate regiunile și ar trebui să investească în acestea
  , inclusiv prin
  dezvoltarea deplină a potențialului sectoarelor orientate către viitor, cum ar fi economia verde și cea circulară, sectorul serviciilor de îngrijire și sectorul digital. Statele membre ar trebui să le permită oamenilor să găsească un echilibru între viața profesională și cea privată, să se asigure că locurile de muncă sunt adaptate pentru persoanele
  cu
  handicap și lucrătorii mai
  în
  vârstă, să sprijine întreprinderile în
  angajarea de personal
  și să promoveze antreprenoriatul responsabil
  și
  activitățile
  independente, în special prin sprijinirea creării și dezvoltării de microîntreprinderi și de întreprinderi mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să încurajeze formele inovatoare de organizare a muncii, care creează locuri de muncă pentru toți în mod responsabil. | | Statele membre ar trebui să încurajeze formele inovatoare de organizare a muncii care creează locuri de muncă
  de calitate
  pentru toți în mod responsabil,
  ținând seama de dezvoltarea de noi tehnologii ale informației și comunicațiilor, asigurând, în același timp, conformitatea deplină cu dreptul Uniunii, cu legislația și practicile naționale de ocupare a forței de muncă, precum și cu sistemele de relații de muncă. Statele membre și Comisia ar trebui să promoveze bunele practici în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să încurajeze formele inovatoare de organizare a muncii, care creează locuri de muncă pentru toți în mod responsabil.

Statele membre ar trebui să încurajeze formele inovatoare de organizare a muncii care creează locuri de muncă
  de calitate
  pentru toți în mod responsabil,
  ținând seama de dezvoltarea de noi tehnologii ale informației și comunicațiilor, asigurând, în același timp, conformitatea deplină cu dreptul Uniunii, cu legislația și practicile naționale de ocupare a forței de muncă, precum și cu sistemele de relații de muncă. Statele membre și Comisia ar trebui să promoveze bunele practici în acest domeniu.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 5 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Statele membre ar trebui să reducă birocrația, pentru a diminua sarcinile inutile asupra întreprinderilor mici și mijlocii, care contribuie semnificativ la crearea de locuri de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să reducă birocrația, pentru a diminua sarcinile inutile asupra întreprinderilor mici și mijlocii, care contribuie semnificativ la crearea de locuri de muncă.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 5 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Sarcina fiscală
  ar trebui să
  fie transferată
  de la impozitarea muncii către alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și pentru creșterea economică, luând în considerare efectul de redistribuire al sistemului fiscal și protejând totodată veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de stimulare a creșterii economice. | | Statele membre
  ar trebui să
  reducă treptat sarcina fiscală asupra forței de muncă și să o transfere
  de la impozitarea muncii către alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și pentru creșterea economică, luând în considerare efectul de redistribuire al sistemului fiscal și protejând totodată veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de stimulare a creșterii economice,
  inclusiv investițiilor în serviciile publice de interes general
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Sarcina fiscală
  ar trebui să
  fie transferată
  de la impozitarea muncii către alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și pentru creșterea economică, luând în considerare efectul de redistribuire al sistemului fiscal și protejând totodată veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de stimulare a creșterii economice.

Statele membre
  ar trebui să
  reducă treptat sarcina fiscală asupra forței de muncă și să o transfere
  de la impozitarea muncii către alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și pentru creșterea economică, luând în considerare efectul de redistribuire al sistemului fiscal și protejând totodată veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de stimulare a creșterii economice,
  inclusiv investițiilor în serviciile publice de interes general
  .

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 5 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În conformitate cu practicile naționale și cu respectarea autonomiei partenerilor sociali, statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme transparente și previzibile de stabilire a salariilor, care să permită o adaptare a salariilor la evoluția productivității, asigurând în același timp salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent. Aceste mecanisme ar trebui să ia în considerare diferențele în ceea ce privește nivelurile de competențe și diferențele legate de performanța economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. Respectând practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să asigure niveluri salariale minime adecvate, luând în considerare impactul acestora asupra competitivității, a creării de locuri de muncă și a nivelului de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă. | | În conformitate cu practicile naționale și cu respectarea autonomiei partenerilor sociali, statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme transparente și previzibile de stabilire a salariilor, care să permită o adaptare a salariilor la evoluția productivității, asigurând în același timp salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent,
  într-un mod sustenabil și responsabil
  . Aceste mecanisme ar trebui să ia în considerare diferențele în ceea ce privește nivelurile de competențe și diferențele legate de performanța economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. Respectând practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să asigure niveluri salariale minime adecvate, luând în considerare impactul acestora asupra competitivității, a creării de locuri de muncă și a nivelului de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În conformitate cu practicile naționale și cu respectarea autonomiei partenerilor sociali, statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme transparente și previzibile de stabilire a salariilor, care să permită o adaptare a salariilor la evoluția productivității, asigurând în același timp salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent. Aceste mecanisme ar trebui să ia în considerare diferențele în ceea ce privește nivelurile de competențe și diferențele legate de performanța economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. Respectând practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să asigure niveluri salariale minime adecvate, luând în considerare impactul acestora asupra competitivității, a creării de locuri de muncă și a nivelului de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă.

În conformitate cu practicile naționale și cu respectarea autonomiei partenerilor sociali, statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme transparente și previzibile de stabilire a salariilor, care să permită o adaptare a salariilor la evoluția productivității, asigurând în același timp salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent,
  într-un mod sustenabil și responsabil
  . Aceste mecanisme ar trebui să ia în considerare diferențele în ceea ce privește nivelurile de competențe și diferențele legate de performanța economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. Respectând practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să asigure niveluri salariale minime adecvate, luând în considerare impactul acestora asupra competitivității, a creării de locuri de muncă și a nivelului de sărăcie al persoanelor încadrate în muncă.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – titlu

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă:
  accesul
  la locuri de muncă, aptitudini și competențe | | Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă
  și îmbunătățirea accesului
  la locuri de muncă, aptitudini și competențe |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă:
  accesul
  la locuri de muncă, aptitudini și competențe

Orientarea 6: Consolidarea ofertei de forță de muncă
  și îmbunătățirea accesului
  la locuri de muncă, aptitudini și competențe

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice, statele membre, în cooperare cu partenerii sociali, ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, de aptitudini și de competențe relevante pe tot parcursul vieții active a oamenilor, ca răspuns la
  nevoile
  actuale și viitoare ale pieței muncii. Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în educația și formarea atât inițială, cât și continuă. Ele ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare și cu alte părți interesate, pentru a
  aborda deficiențele structurale ale
  sistemelor de educație
  și de formare
  , pentru a oferi educație de calitate și favorabilă incluziunii, precum și formare și învățare pe tot parcursul vieții. Statele membre ar trebui să asigure transferul drepturilor
  de
  formare în timpul
  tranzițiilor profesionale
  . Aceasta ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă și să gestioneze perioadele de tranziție
  cu succes
  , consolidând astfel reziliența generală a economiei la șocuri. | | În contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice, statele membre, în cooperare cu partenerii sociali
  și cu societatea civilă
  , ar trebui să promoveze
  sustenabilitatea
  , productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, de aptitudini și de competențe relevante pe tot parcursul vieții active a oamenilor, ca răspuns la
  oportunitățile
  actuale și viitoare
  preconizate
  ale pieței muncii,
  inclusiv prin promovarea specifică a formării în sectoarele științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii
  . Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în educația și formarea atât inițială, cât și continuă
  și în învățarea pe tot parcursul vieții, vizând nu numai educația formală, ci și învățarea non-formală și informală, și asigurând egalitatea de șanse și de acces pentru toți.
  Ele ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare,
  cu organizațiile societății civile
  și cu alte părți interesate, pentru a
  îmbunătăți calitatea
  sistemelor de educație,
  eliminând deficiențele structurale ale acestora
  , pentru a oferi educație de calitate și favorabilă incluziunii, precum și formare și învățare pe tot parcursul vieții,
  ținând seama totodată de nevoile speciale ale persoanelor cu handicap, ale minorităților etnice și naționale, ale imigranților și ale refugiaților
  . Statele membre ar trebui să asigure transferul drepturilor
  la
  formare în timpul
  schimbărilor din viața profesională printr-un sistem de puncte și acumularea drepturilor conexe
  . Aceasta ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă,
  să evite neconcordanțele de competențe
  și să gestioneze
  cu succes
  perioadele de tranziție, consolidând astfel reziliența generală a economiei la șocuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice, statele membre, în cooperare cu partenerii sociali, ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, de aptitudini și de competențe relevante pe tot parcursul vieții active a oamenilor, ca răspuns la
  nevoile
  actuale și viitoare ale pieței muncii. Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în educația și formarea atât inițială, cât și continuă. Ele ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare și cu alte părți interesate, pentru a
  aborda deficiențele structurale ale
  sistemelor de educație
  și de formare
  , pentru a oferi educație de calitate și favorabilă incluziunii, precum și formare și învățare pe tot parcursul vieții. Statele membre ar trebui să asigure transferul drepturilor
  de
  formare în timpul
  tranzițiilor profesionale
  . Aceasta ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă și să gestioneze perioadele de tranziție
  cu succes
  , consolidând astfel reziliența generală a economiei la șocuri.

În contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice, statele membre, în cooperare cu partenerii sociali
  și cu societatea civilă
  , ar trebui să promoveze
  sustenabilitatea
  , productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, de aptitudini și de competențe relevante pe tot parcursul vieții active a oamenilor, ca răspuns la
  oportunitățile
  actuale și viitoare
  preconizate
  ale pieței muncii,
  inclusiv prin promovarea specifică a formării în sectoarele științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii
  . Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în educația și formarea atât inițială, cât și continuă
  și în învățarea pe tot parcursul vieții, vizând nu numai educația formală, ci și învățarea non-formală și informală, și asigurând egalitatea de șanse și de acces pentru toți.
  Ele ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare,
  cu organizațiile societății civile
  și cu alte părți interesate, pentru a
  îmbunătăți calitatea
  sistemelor de educație,
  eliminând deficiențele structurale ale acestora
  , pentru a oferi educație de calitate și favorabilă incluziunii, precum și formare și învățare pe tot parcursul vieții,
  ținând seama totodată de nevoile speciale ale persoanelor cu handicap, ale minorităților etnice și naționale, ale imigranților și ale refugiaților
  . Statele membre ar trebui să asigure transferul drepturilor
  la
  formare în timpul
  schimbărilor din viața profesională printr-un sistem de puncte și acumularea drepturilor conexe
  . Aceasta ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă,
  să evite neconcordanțele de competențe
  și să gestioneze
  cu succes
  perioadele de tranziție, consolidând astfel reziliența generală a economiei la șocuri.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să promoveze egalitatea de șanse în educație și să sporească nivelurile generale de educație, în special pentru cei mai puțin calificați. Ele ar trebui să asigure rezultate de calitate ale procesului de învățământ, să consolideze aptitudinile de bază, să reducă numărul de tineri care părăsesc de timpuriu școala, să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a învățământului terțiar, să amelioreze monitorizarea și previzionarea, precum și să intensifice participarea adulților la educația și formarea continuă. Statele membre ar trebui să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace, să confere mai multă vizibilitate și comparabilitate aptitudinilor și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și de validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara educației și formării profesionale formale. Ele ar trebui să intensifice și să sporească flexibilitatea ofertei și a nivelului de participare la cursuri de formare profesională continuă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin adulților cu un nivel scăzut de calificare pentru ca aceștia să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, prin stimularea accesului la oportunitățile de învățare de calitate și a utilizării acestora, prin stabilirea unor parcursuri de actualizare a competențelor, inclusiv o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare
  rezultatelor acesteia
  , precum și validarea și recunoașterea competențelor dobândite. | | Statele membre ar trebui să promoveze egalitatea de șanse în educație,
  inclusiv în educația copiilor preșcolari
  , și să sporească nivelurile generale de educație, în special pentru cei mai puțin calificați
  și pentru cursanții care provin din medii dezavantajate
  . Ele ar trebui să asigure rezultate de calitate ale procesului de învățământ, să
  dezvolte și să
  consolideze aptitudinile de bază,
  să promoveze dezvoltarea competențelor antreprenoriale
  , să reducă numărul de tineri care părăsesc de timpuriu școala, să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a învățământului terțiar, să amelioreze monitorizarea și previzionarea, precum și să intensifice participarea adulților la educația și formarea continuă,
  inclusiv prin politici care prevăd concediu pentru studii și formare, precum și formare profesională la locul de muncă și învățare pe tot parcursul vieții
  . Statele membre ar trebui să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace, să confere mai multă vizibilitate și comparabilitate aptitudinilor și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și de validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara educației și formării profesionale formale. Ele ar trebui să intensifice și să sporească flexibilitatea ofertei și a nivelului de participare la cursuri de formare profesională continuă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să
  le
  ofere sprijin
  specific
  adulților cu un nivel scăzut de calificare pentru ca aceștia să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, prin stimularea accesului la oportunitățile de învățare de calitate și a utilizării acestora, prin stabilirea unor parcursuri de actualizare a competențelor, inclusiv o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare
  oportunităților de pe piața muncii
  , precum și validarea și recunoașterea competențelor dobândite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să promoveze egalitatea de șanse în educație și să sporească nivelurile generale de educație, în special pentru cei mai puțin calificați. Ele ar trebui să asigure rezultate de calitate ale procesului de învățământ, să consolideze aptitudinile de bază, să reducă numărul de tineri care părăsesc de timpuriu școala, să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a învățământului terțiar, să amelioreze monitorizarea și previzionarea, precum și să intensifice participarea adulților la educația și formarea continuă. Statele membre ar trebui să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace, să confere mai multă vizibilitate și comparabilitate aptitudinilor și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și de validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara educației și formării profesionale formale. Ele ar trebui să intensifice și să sporească flexibilitatea ofertei și a nivelului de participare la cursuri de formare profesională continuă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin adulților cu un nivel scăzut de calificare pentru ca aceștia să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, prin stimularea accesului la oportunitățile de învățare de calitate și a utilizării acestora, prin stabilirea unor parcursuri de actualizare a competențelor, inclusiv o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare
  rezultatelor acesteia
  , precum și validarea și recunoașterea competențelor dobândite.

Statele membre ar trebui să promoveze egalitatea de șanse în educație,
  inclusiv în educația copiilor preșcolari
  , și să sporească nivelurile generale de educație, în special pentru cei mai puțin calificați
  și pentru cursanții care provin din medii dezavantajate
  . Ele ar trebui să asigure rezultate de calitate ale procesului de învățământ, să
  dezvolte și să
  consolideze aptitudinile de bază,
  să promoveze dezvoltarea competențelor antreprenoriale
  , să reducă numărul de tineri care părăsesc de timpuriu școala, să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a învățământului terțiar, să amelioreze monitorizarea și previzionarea, precum și să intensifice participarea adulților la educația și formarea continuă,
  inclusiv prin politici care prevăd concediu pentru studii și formare, precum și formare profesională la locul de muncă și învățare pe tot parcursul vieții
  . Statele membre ar trebui să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace, să confere mai multă vizibilitate și comparabilitate aptitudinilor și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și de validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara educației și formării profesionale formale. Ele ar trebui să intensifice și să sporească flexibilitatea ofertei și a nivelului de participare la cursuri de formare profesională continuă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să
  le
  ofere sprijin
  specific
  adulților cu un nivel scăzut de calificare pentru ca aceștia să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, prin stimularea accesului la oportunitățile de învățare de calitate și a utilizării acestora, prin stabilirea unor parcursuri de actualizare a competențelor, inclusiv o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare
  oportunităților de pe piața muncii
  , precum și validarea și recunoașterea competențelor dobândite.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Anexă – punctul 6 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Pentru a promova bunăstarea și productivitatea pe termen lung a populației lor active, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de educație și formare sunt destinate nu numai satisfacerii nevoilor pieței muncii, ci și stimulării dezvoltării personale, a coeziunii sociale, a înțelegerii interculturale și a cetățeniei active. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru a promova bunăstarea și productivitatea pe termen lung a populației lor active, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de educație și formare sunt destinate nu numai satisfacerii nevoilor pieței muncii, ci și stimulării dezvoltării personale, a coeziunii sociale, a înțelegerii interculturale și a cetățeniei active.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Rata ridicată a șomajului și inactivitatea ar trebui să fie abordate, inclusiv prin intermediul unei asistențe personalizate în timp util,
  bazată
  pe acordarea de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare. Ar trebui să se elaboreze strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate
  cel târziu după 18 luni de șomaj
  , în vederea reducerii și prevenirii semnificative a șomajului structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și numărul ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) ar trebui să fie abordată în continuare printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret (15). | | Rata ridicată a șomajului,
  șomajul pe termen lung
  și inactivitatea
  pe termen lung
  ar trebui să fie abordate, inclusiv prin intermediul unei asistențe personalizate
  integrate și
  în timp util,
  bazate
  pe acordarea de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare,
  precum și pe o urmărire adecvată. În acest scop, este necesară o abordare coordonată privind serviciile sociale și de ocupare a forței de muncă, care presupune o cooperare strânsă între serviciile de ocupare a forței de muncă, serviciile sociale, partenerii sociali și autoritățile locale.
  Ar trebui să se elaboreze strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate
  cât mai curând posibil
  în vederea reducerii și prevenirii semnificative a șomajului
  pe termen lung și
  structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și numărul ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) ar trebui să fie abordată în continuare printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret (16). |
| |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Rata ridicată a șomajului și inactivitatea ar trebui să fie abordate, inclusiv prin intermediul unei asistențe personalizate în timp util,
  bazată
  pe acordarea de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare. Ar trebui să se elaboreze strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate
  cel târziu după 18 luni de șomaj
  , în vederea reducerii și prevenirii semnificative a șomajului structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și numărul ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) ar trebui să fie abordată în continuare printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret (15).

Rata ridicată a șomajului,
  șomajul pe termen lung
  și inactivitatea
  pe termen lung
  ar trebui să fie abordate, inclusiv prin intermediul unei asistențe personalizate
  integrate și
  în timp util,
  bazate
  pe acordarea de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare,
  precum și pe o urmărire adecvată. În acest scop, este necesară o abordare coordonată privind serviciile sociale și de ocupare a forței de muncă, care presupune o cooperare strânsă între serviciile de ocupare a forței de muncă, serviciile sociale, partenerii sociali și autoritățile locale.
  Ar trebui să se elaboreze strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate
  cât mai curând posibil
  în vederea reducerii și prevenirii semnificative a șomajului
  pe termen lung și
  structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și numărul ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) ar trebui să fie abordată în continuare printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret (16).

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Reformele fiscale menite să reducă impozitarea muncii ar trebui să vizeze eliminarea barierelor și a
  factorilor de descurajare a
  participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii. Statele membre ar trebui să sprijine realizarea unui mediu de lucru adaptat pentru persoanele cu handicap, inclusiv prin intermediul unor măsuri și servicii de sprijin financiar care le vor permite să participe pe piața muncii și în societate. | | Reformele fiscale menite să reducă
  treptat
  impozitarea muncii ar trebui să vizeze eliminarea barierelor
  nejustificate
  și a
  birocrației excesive și să furnizeze stimulente în vederea
  participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii,
  asigurând totodată că reorientările fiscale nu prejudiciază sustenabilitatea statului social
  . Statele membre ar trebui să sprijine realizarea unui mediu de lucru adaptat pentru persoanele cu handicap
  și lucrătorii mai în vârstă
  , inclusiv prin intermediul unor măsuri și servicii de sprijin financiar care le vor permite să participe pe piața muncii și în
  întreaga
  societate.
  Statele membre și Comisia ar trebui să promoveze angajarea asistată pe o piață a muncii deschisă și favorabilă incluziunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Reformele fiscale menite să reducă impozitarea muncii ar trebui să vizeze eliminarea barierelor și a
  factorilor de descurajare a
  participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii. Statele membre ar trebui să sprijine realizarea unui mediu de lucru adaptat pentru persoanele cu handicap, inclusiv prin intermediul unor măsuri și servicii de sprijin financiar care le vor permite să participe pe piața muncii și în societate.

Reformele fiscale menite să reducă
  treptat
  impozitarea muncii ar trebui să vizeze eliminarea barierelor
  nejustificate
  și a
  birocrației excesive și să furnizeze stimulente în vederea
  participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii,
  asigurând totodată că reorientările fiscale nu prejudiciază sustenabilitatea statului social
  . Statele membre ar trebui să sprijine realizarea unui mediu de lucru adaptat pentru persoanele cu handicap
  și lucrătorii mai în vârstă
  , inclusiv prin intermediul unor măsuri și servicii de sprijin financiar care le vor permite să participe pe piața muncii și în
  întreaga
  societate.
  Statele membre și Comisia ar trebui să promoveze angajarea asistată pe o piață a muncii deschisă și favorabilă incluziunii.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 6 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Ar trebui să se elimine barierele din calea participării și a evoluției carierei, pentru a asigura egalitatea de gen și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin salarii egale pentru muncă egală. Reconcilierea vieții de familie cu cea profesională ar trebui
  promovată
  , în
  special prin accesul la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație
  și
  de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile
  a
  copiilor preșcolari.
  Statele membre ar trebui să se asigure că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii familiale adecvate și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați. | | Ar trebui să se elimine barierele din calea participării și a evoluției carierei, pentru a asigura egalitatea de gen și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin salarii egale pentru muncă egală
  în toate sectoarele și pentru toate profesiile. Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare politici privind transparența salarială și auditurile salariale pentru a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați. Statele membre trebuie să aplice Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) prin impunerea de sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare asupra angajatorilor care plătesc salarii diferite pentru același loc de muncă, în funcție de sexul persoanei care îl ocupă.
  Reconcilierea vieții de familie și
  private
  cu cea profesională ar trebui
  garantată pentru toate persoanele
  . Statele membre ar trebui să se asigure că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii familiale
  și de îngrijire
  adecvate,
  la îngrijire pe termen lung de calitate
  și
  accesibilă
  , la
  îngrijire și educație preșcolară și la
  formule flexibile de lucru,
  adaptate nevoilor lucrătorilor, precum munca la distanță și munca inteligentă
  , pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.
  Statele membre ar trebui să asigure sprijin pentru persoanele cu responsabilități de îngrijire care sunt nevoite să își limiteze sau să își întrerupă activitatea profesională pentru a putea îngriji în mod corespunzător pe cineva. |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Ar trebui să se elimine barierele din calea participării și a evoluției carierei, pentru a asigura egalitatea de gen și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin salarii egale pentru muncă egală. Reconcilierea vieții de familie cu cea profesională ar trebui
  promovată
  , în
  special prin accesul la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație
  și
  de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile
  a
  copiilor preșcolari.
  Statele membre ar trebui să se asigure că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii familiale adecvate și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.

Ar trebui să se elimine barierele din calea participării și a evoluției carierei, pentru a asigura egalitatea de gen și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin salarii egale pentru muncă egală
  în toate sectoarele și pentru toate profesiile. Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare politici privind transparența salarială și auditurile salariale pentru a elimina diferențele de remunerare între femei și bărbați. Statele membre trebuie să aplice Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17) prin impunerea de sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare asupra angajatorilor care plătesc salarii diferite pentru același loc de muncă, în funcție de sexul persoanei care îl ocupă.
  Reconcilierea vieții de familie și
  private
  cu cea profesională ar trebui
  garantată pentru toate persoanele
  . Statele membre ar trebui să se asigure că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii familiale
  și de îngrijire
  adecvate,
  la îngrijire pe termen lung de calitate
  și
  accesibilă
  , la
  îngrijire și educație preșcolară și la
  formule flexibile de lucru,
  adaptate nevoilor lucrătorilor, precum munca la distanță și munca inteligentă
  , pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.
  Statele membre ar trebui să asigure sprijin pentru persoanele cu responsabilități de îngrijire care sunt nevoite să își limiteze sau să își întrerupă activitatea profesională pentru a putea îngriji în mod corespunzător pe cineva.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 7 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Politicile ar trebui să urmărească îmbunătățirea și sprijinirea corelării dintre cerere și ofertă și tranziții. Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii. Statele membre ar trebui să consolideze eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a acoperirii acestora și
  printr-o mai bună corelare a lor cu ajutorul
  pentru
  venit
  ,
  pe baza drepturilor și a responsabilităților
  șomerilor
  care își caută în mod activ un loc de muncă
  . Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace, asigurând o asistență personalizată în timp util pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă, sprijinind cererea de pe piața muncii și punând în aplicare o gestionare bazată pe performanță. | | Politicile ar trebui să urmărească îmbunătățirea și sprijinirea corelării dintre cerere și ofertă și tranziții,
  astfel încât lucrătorii să poată înregistra progrese în carieră
  . Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii,
  prin intermediul unui sprijin individual și al unor servicii integrate în cadrul unei abordări mai vaste având la bază incluziunea activă
  . Statele membre ar trebui să consolideze eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, prin ameliorarea
  finanțării, a
  direcționării, a impactului și a acoperirii acestora și
  prin asigurarea unui sprijin adecvat pentru venit
  pentru
  șomeri în perioada în care aceștia își caută un loc de muncă
  ,
  ținând seama totodată de drepturile și responsabilitățile
  șomerilor.
  Acest lucru presupune colaborarea cu partenerii sociali și cu alte părți interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, pentru creșterea eficienței și a răspunderii acestor politici
  . Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace,
  mai interconectate și de o mai mare calitate
  , asigurând o asistență personalizată în timp util pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă,
  facilitând căutarea de locuri de muncă de către aceștia în întreaga Uniune
  , sprijinind cererea de pe piața muncii și punând în aplicare o gestionare bazată pe performanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Politicile ar trebui să urmărească îmbunătățirea și sprijinirea corelării dintre cerere și ofertă și tranziții. Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii. Statele membre ar trebui să consolideze eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a acoperirii acestora și
  printr-o mai bună corelare a lor cu ajutorul
  pentru
  venit
  ,
  pe baza drepturilor și a responsabilităților
  șomerilor
  care își caută în mod activ un loc de muncă
  . Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace, asigurând o asistență personalizată în timp util pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă, sprijinind cererea de pe piața muncii și punând în aplicare o gestionare bazată pe performanță.

Politicile ar trebui să urmărească îmbunătățirea și sprijinirea corelării dintre cerere și ofertă și tranziții,
  astfel încât lucrătorii să poată înregistra progrese în carieră
  . Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii,
  prin intermediul unui sprijin individual și al unor servicii integrate în cadrul unei abordări mai vaste având la bază incluziunea activă
  . Statele membre ar trebui să consolideze eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, prin ameliorarea
  finanțării, a
  direcționării, a impactului și a acoperirii acestora și
  prin asigurarea unui sprijin adecvat pentru venit
  pentru
  șomeri în perioada în care aceștia își caută un loc de muncă
  ,
  ținând seama totodată de drepturile și responsabilitățile
  șomerilor.
  Acest lucru presupune colaborarea cu partenerii sociali și cu alte părți interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, pentru creșterea eficienței și a răspunderii acestor politici
  . Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace,
  mai interconectate și de o mai mare calitate
  , asigurând o asistență personalizată în timp util pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă,
  facilitând căutarea de locuri de muncă de către aceștia în întreaga Uniune
  , sprijinind cererea de pe piața muncii și punând în aplicare o gestionare bazată pe performanță.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 7 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate
  cu
  o durată
  rezonabilă
  , în conformitate cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate. Aceste indemnizații
  nu
  ar trebui să
  constituie un factor
  de
  descurajare
  a
  reîncadrării
  rapide
  în
  muncă. | | Statele membre ar trebui să
  le
  ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate,
  pentru
  o durată
  de timp suficient de lungă pentru a le acorda acestora timpul care este necesar în mod rezonabil pentru a găsi un loc de muncă de calitate
  , în conformitate cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate. Aceste indemnizații ar trebui să
  fie însoțite de politici active în domeniul pieței forței
  de
  muncă și de măsuri de stimulare
  a
  ocupării
  rapide
  a unui loc de
  muncă
  de calitate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate
  cu
  o durată
  rezonabilă
  , în conformitate cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate. Aceste indemnizații
  nu
  ar trebui să
  constituie un factor
  de
  descurajare
  a
  reîncadrării
  rapide
  în
  muncă.

Statele membre ar trebui să
  le
  ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate,
  pentru
  o durată
  de timp suficient de lungă pentru a le acorda acestora timpul care este necesar în mod rezonabil pentru a găsi un loc de muncă de calitate
  , în conformitate cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate. Aceste indemnizații ar trebui să
  fie însoțite de politici active în domeniul pieței forței
  de
  muncă și de măsuri de stimulare
  a
  ocupării
  rapide
  a unui loc de
  muncă
  de calitate
  .

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 7 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor ar trebui
  promovată
  în vederea îmbunătățirii capacităților de inserție profesională și a exploatării întregului potențial al pieței europene a muncii. Barierele din calea mobilității în domeniul educației și formării, al pensiilor ocupaționale și personale
  și
  al recunoașterii calificărilor ar trebui eliminate. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta că procedurile administrative nu sunt un factor de blocaje sau de complicații pentru lucrătorii din celelalte state membre atunci când acceptă un loc de muncă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să prevină încălcările normelor existente, precum și să abordeze potențialul „exod al creierelor”din anumite regiuni. | | Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor ar trebui
  asigurată ca libertate fundamentală
  , în vederea îmbunătățirii capacităților de inserție profesională și a exploatării întregului potențial al pieței europene a muncii.
  Mobilitatea internă ar trebui, de asemenea, promovată.
  Barierele din calea mobilității în domeniul educației și formării, al pensiilor ocupaționale și personale,
  al accesului la protecție socială
  , al recunoașterii calificărilor
  și aptitudinilor, precum și cerințele lingvistice disproporționate
  ar trebui eliminate.
  Lucrătorii mobili ar trebui să fie sprijiniți, inclusiv prin îmbunătățirea cunoașterii de către aceștia a drepturilor la locul de muncă, precum și a accesului la aceste drepturi.
  Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta că procedurile administrative nu sunt un factor de blocaje sau de complicații pentru lucrătorii din celelalte state membre atunci când acceptă un loc de muncă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să prevină încălcările normelor existente, precum și să abordeze potențialul „exod al creierelor”din anumite regiuni.
  Statele membre ar trebui să facă acest lucru prin creșterea și sprijinirea investițiilor în sectoare care au un potențial real de a genera oportunități de creare a unor locuri de muncă de înaltă calitate, cum ar fi economia verde și economia circulară, sectorul serviciilor de îngrijire și cel digital. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor ar trebui
  promovată
  în vederea îmbunătățirii capacităților de inserție profesională și a exploatării întregului potențial al pieței europene a muncii. Barierele din calea mobilității în domeniul educației și formării, al pensiilor ocupaționale și personale
  și
  al recunoașterii calificărilor ar trebui eliminate. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta că procedurile administrative nu sunt un factor de blocaje sau de complicații pentru lucrătorii din celelalte state membre atunci când acceptă un loc de muncă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să prevină încălcările normelor existente, precum și să abordeze potențialul „exod al creierelor”din anumite regiuni.

Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor ar trebui
  asigurată ca libertate fundamentală
  , în vederea îmbunătățirii capacităților de inserție profesională și a exploatării întregului potențial al pieței europene a muncii.
  Mobilitatea internă ar trebui, de asemenea, promovată.
  Barierele din calea mobilității în domeniul educației și formării, al pensiilor ocupaționale și personale,
  al accesului la protecție socială
  , al recunoașterii calificărilor
  și aptitudinilor, precum și cerințele lingvistice disproporționate
  ar trebui eliminate.
  Lucrătorii mobili ar trebui să fie sprijiniți, inclusiv prin îmbunătățirea cunoașterii de către aceștia a drepturilor la locul de muncă, precum și a accesului la aceste drepturi.
  Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a garanta că procedurile administrative nu sunt un factor de blocaje sau de complicații pentru lucrătorii din celelalte state membre atunci când acceptă un loc de muncă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să prevină încălcările normelor existente, precum și să abordeze potențialul „exod al creierelor”din anumite regiuni.
  Statele membre ar trebui să facă acest lucru prin creșterea și sprijinirea investițiilor în sectoare care au un potențial real de a genera oportunități de creare a unor locuri de muncă de înaltă calitate, cum ar fi economia verde și economia circulară, sectorul serviciilor de îngrijire și cel digital.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 7 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În conformitate cu practicile naționale și pentru a avea parte de un dialog social mai eficace și de rezultate socioeconomice mai bune, statele membre ar trebui să asigure implicarea deplină și la timp a partenerilor sociali în conceperea
  și
  punerea în aplicare
  a
  reformelor și politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru creșterea capacității partenerilor sociali. Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei lor și a dreptului la acțiuni colective. | | În conformitate cu practicile naționale și
  cu principiile de parteneriat și
  pentru a avea parte de un dialog social
  și civil
  mai eficace și de rezultate socioeconomice mai bune, statele membre ar trebui să asigure implicarea deplină,
  reală
  și la timp a partenerilor sociali
  și a organizațiilor societății civile
  în conceperea, punerea în aplicare
  și evaluarea
  reformelor și politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale,
  în toate fazele procesului
  , inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru creșterea capacității partenerilor sociali
  și a organizațiilor societății civile. Această implicare ar trebui să meargă dincolo de simpla consultare a părților interesate
  . Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei lor și a dreptului la acțiuni colective.
  Lucrătorilor cu contracte de muncă atipice și lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă ar trebui, de asemenea, să li se permită să își exercite dreptul de organizare și negociere colectivă. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a consolida rolul partenerilor sociali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În conformitate cu practicile naționale și pentru a avea parte de un dialog social mai eficace și de rezultate socioeconomice mai bune, statele membre ar trebui să asigure implicarea deplină și la timp a partenerilor sociali în conceperea
  și
  punerea în aplicare
  a
  reformelor și politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale, inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru creșterea capacității partenerilor sociali. Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei lor și a dreptului la acțiuni colective.

În conformitate cu practicile naționale și
  cu principiile de parteneriat și
  pentru a avea parte de un dialog social
  și civil
  mai eficace și de rezultate socioeconomice mai bune, statele membre ar trebui să asigure implicarea deplină,
  reală
  și la timp a partenerilor sociali
  și a organizațiilor societății civile
  în conceperea, punerea în aplicare
  și evaluarea
  reformelor și politicilor economice, de ocupare a forței de muncă și sociale,
  în toate fazele procesului
  , inclusiv prin furnizarea de sprijin pentru creșterea capacității partenerilor sociali
  și a organizațiilor societății civile. Această implicare ar trebui să meargă dincolo de simpla consultare a părților interesate
  . Partenerii sociali ar trebui încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei lor și a dreptului la acțiuni colective.
  Lucrătorilor cu contracte de muncă atipice și lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă ar trebui, de asemenea, să li se permită să își exercite dreptul de organizare și negociere colectivă. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a consolida rolul partenerilor sociali.

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – titlu

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei | | Orientarea 8: Promovarea egalității,
  a egalității
  de șanse
  și a nediscriminării
  pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

Orientarea 8: Promovarea egalității,
  a egalității
  de șanse
  și a nediscriminării
  pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să
  promoveze
  piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor, prin
  punerea
  în
  aplicare a unor măsuri eficace de promovare a egalității de șanse
  pentru
  grupurile
  subreprezentate
  de pe piața forței de muncă
  .
  Ele
  ar trebui să asigure egalitatea de tratament
  în ceea ce privește
  ocuparea forței de muncă,
  protecția socială
  ,
  educația
  și accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de originea etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de
  orientarea sexuală
  . | | Statele membre,
  în cooperare cu autoritățile locale și regionale
  , ar trebui să
  pună în aplicare măsuri eficace pentru combaterea tuturor formelor de discriminare și pentru promovarea egalității de șanse pentru toți în ceea ce privește participarea în societate. Printre aceste măsuri ar trebui să se numere cele care promovează
  piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor,
  inclusiv
  prin
  măsuri care combat discriminarea
  în
  ceea ce privește accesul la piața muncii, precum și în interiorul acesteia
  , pentru
  a sprijini persoanele care sunt discriminate sau
  subreprezentate
  sau care se află într-o situație vulnerabilă
  .
  Statele membre
  ar trebui să asigure egalitatea de tratament
  și să combată toate formele de discriminare în
  ocuparea forței de muncă,
  în contextul protecției sociale
  ,
  în educație
  și
  în
  accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de originea etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă,
  de orientarea sexuală
  sau de
  contextul socioeconomic. În acest scop, sunt necesare măsuri speciale de sprijinire a persoanelor aflate în situații vulnerabile, aceste măsuri trebuind să fie finanțate în mod corespunzător pentru a preveni orice eventuală concurență pentru resurse între beneficiarii în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să
  promoveze
  piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor, prin
  punerea
  în
  aplicare a unor măsuri eficace de promovare a egalității de șanse
  pentru
  grupurile
  subreprezentate
  de pe piața forței de muncă
  .
  Ele
  ar trebui să asigure egalitatea de tratament
  în ceea ce privește
  ocuparea forței de muncă,
  protecția socială
  ,
  educația
  și accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de originea etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de
  orientarea sexuală
  .

Statele membre,
  în cooperare cu autoritățile locale și regionale
  , ar trebui să
  pună în aplicare măsuri eficace pentru combaterea tuturor formelor de discriminare și pentru promovarea egalității de șanse pentru toți în ceea ce privește participarea în societate. Printre aceste măsuri ar trebui să se numere cele care promovează
  piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor,
  inclusiv
  prin
  măsuri care combat discriminarea
  în
  ceea ce privește accesul la piața muncii, precum și în interiorul acesteia
  , pentru
  a sprijini persoanele care sunt discriminate sau
  subreprezentate
  sau care se află într-o situație vulnerabilă
  .
  Statele membre
  ar trebui să asigure egalitatea de tratament
  și să combată toate formele de discriminare în
  ocuparea forței de muncă,
  în contextul protecției sociale
  ,
  în educație
  și
  în
  accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de originea etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă,
  de orientarea sexuală
  sau de
  contextul socioeconomic. În acest scop, sunt necesare măsuri speciale de sprijinire a persoanelor aflate în situații vulnerabile, aceste măsuri trebuind să fie finanțate în mod corespunzător pentru a preveni orice eventuală concurență pentru resurse între beneficiarii în cauză.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să
  modernizeze
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, promovând incluziunea socială și mobilitatea socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața forței de muncă și abordând inegalitățile, inclusiv prin felul în care își organizează sistemele fiscale și de prestații sociale.
  Modernizarea
  sistemelor de protecție socială ar trebui să ducă la o mai
  bună accesibilitate
  , sustenabilitate și calitate, precum și la un caracter mai adecvat. | | Statele membre ar trebui să
  îmbunătățească
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane,
  inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă
  , promovând incluziunea socială și mobilitatea socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața forței de muncă și abordând inegalitățile, inclusiv prin felul în care își organizează sistemele fiscale și de prestații sociale.
  Îmbunătățirea și inovarea
  sistemelor de protecție socială ar trebui să ducă la
  un acces mai bun și la
  o mai
  mare disponibilitate
  , sustenabilitate și calitate, precum și la un caracter mai adecvat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să
  modernizeze
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, promovând incluziunea socială și mobilitatea socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața forței de muncă și abordând inegalitățile, inclusiv prin felul în care își organizează sistemele fiscale și de prestații sociale.
  Modernizarea
  sistemelor de protecție socială ar trebui să ducă la o mai
  bună accesibilitate
  , sustenabilitate și calitate, precum și la un caracter mai adecvat.

Statele membre ar trebui să
  îmbunătățească
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane,
  inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă
  , promovând incluziunea socială și mobilitatea socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața forței de muncă și abordând inegalitățile, inclusiv prin felul în care își organizează sistemele fiscale și de prestații sociale.
  Îmbunătățirea și inovarea
  sistemelor de protecție socială ar trebui să ducă la
  un acces mai bun și la
  o mai
  mare disponibilitate
  , sustenabilitate și calitate, precum și la un caracter mai adecvat.

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare strategii preventive și integrate, prin combinarea celor trei componente ale incluziunii active: sprijin adecvat privind venitul, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate. Sistemele de protecție socială ar trebui să asigure
  dreptul la
  prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate. | | Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare strategii preventive și integrate, prin combinarea celor trei componente ale incluziunii active: sprijin adecvat privind venitul, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate,
  adaptate nevoilor individuale
  . Sistemele de protecție socială ar trebui să asigure prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare strategii preventive și integrate, prin combinarea celor trei componente ale incluziunii active: sprijin adecvat privind venitul, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate. Sistemele de protecție socială ar trebui să asigure
  dreptul la
  prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate.

Statele membre ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare strategii preventive și integrate, prin combinarea celor trei componente ale incluziunii active: sprijin adecvat privind venitul, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate,
  adaptate nevoilor individuale
  . Sistemele de protecție socială ar trebui să asigure prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | În mod similar, statele membre ar trebui să promoveze, cu sprijinul Comisiei, participarea activă a ONG-urilor specializate în lupta împotriva sărăciei, precum și a organizațiilor persoanelor care se confruntă cu sărăcia la procesul de elaborare a politicilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În mod similar, statele membre ar trebui să promoveze, cu sprijinul Comisiei, participarea activă a ONG-urilor specializate în lupta împotriva sărăciei, precum și a organizațiilor persoanelor care se confruntă cu sărăcia la procesul de elaborare a politicilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Serviciile
  abordabile, accesibile și de calitate precum îngrijirea copiilor, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea profesională, asigurarea unei locuințe, serviciile medicale și îngrijirea pe termen lung sunt esențiale pentru asigurarea unor șanse egale, inclusiv pentru copii și
  tineri
  . O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii sărăciei, excluziunii sociale, inclusiv reducerii sărăciei persoanelor încadrate în muncă. Statele membre ar trebui să garanteze că fiecare persoană are acces la servicii esențiale, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate în dificultate
  și persoanele vulnerabile
  , statele membre ar trebui să asigure accesul la o asistență socială adecvată în materie de locuințe, precum și dreptul la asistență și protecție adecvată împotriva evacuării forțate. Lipsa de adăpost ar trebui să fie abordată în mod specific. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap ar trebui să fie luate în considerare. | | Accesul la servicii
  abordabile, accesibile și de calitate precum îngrijirea copiilor, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea profesională, asigurarea unei locuințe, serviciile medicale,
  reabilitarea
  și îngrijirea pe termen lung,
  precum și disponibilitatea acestor servicii
  sunt esențiale pentru asigurarea unor șanse egale, inclusiv pentru copii,
  tineri, minorități etnice
  și
  migranți. Copiii care trăiesc în sărăcie ar trebui să aibă acces la asistență medicală, învățământ și îngrijire gratuite, precum și la o locuință decentă și la o alimentație adecvată
  . O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii sărăciei
  și
  excluziunii sociale, inclusiv reducerii sărăciei persoanelor încadrate în muncă,
  și discriminării
  . Statele membre ar trebui să garanteze că fiecare persoană are acces la servicii esențiale
  accesibile din punct de vedere financiar
  , inclusiv la
  educație, îngrijiri medicale, locuință
  , apă
  curată
  , salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate în dificultate
  sau într-o situație vulnerabilă
  , statele membre ar trebui să asigure accesul la o asistență socială adecvată în materie de locuințe, precum și dreptul la asistență și protecție adecvată împotriva evacuării forțate. Lipsa de adăpost ar trebui să fie abordată în mod specific. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap,
  precum și potențialul acestora
  ar trebui să fie luate în considerare.
  În acest scop, statele membre ar trebui, printre altele, să își revizuiască sistemele de evaluare a handicapului, pentru a se evita crearea unor bariere în calea accesului la piața forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Serviciile
  abordabile, accesibile și de calitate precum îngrijirea copiilor, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea profesională, asigurarea unei locuințe, serviciile medicale și îngrijirea pe termen lung sunt esențiale pentru asigurarea unor șanse egale, inclusiv pentru copii și
  tineri
  . O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii sărăciei, excluziunii sociale, inclusiv reducerii sărăciei persoanelor încadrate în muncă. Statele membre ar trebui să garanteze că fiecare persoană are acces la servicii esențiale, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate în dificultate
  și persoanele vulnerabile
  , statele membre ar trebui să asigure accesul la o asistență socială adecvată în materie de locuințe, precum și dreptul la asistență și protecție adecvată împotriva evacuării forțate. Lipsa de adăpost ar trebui să fie abordată în mod specific. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap ar trebui să fie luate în considerare.

Accesul la servicii
  abordabile, accesibile și de calitate precum îngrijirea copiilor, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea profesională, asigurarea unei locuințe, serviciile medicale,
  reabilitarea
  și îngrijirea pe termen lung,
  precum și disponibilitatea acestor servicii
  sunt esențiale pentru asigurarea unor șanse egale, inclusiv pentru copii,
  tineri, minorități etnice
  și
  migranți. Copiii care trăiesc în sărăcie ar trebui să aibă acces la asistență medicală, învățământ și îngrijire gratuite, precum și la o locuință decentă și la o alimentație adecvată
  . O atenție deosebită ar trebui acordată combaterii sărăciei
  și
  excluziunii sociale, inclusiv reducerii sărăciei persoanelor încadrate în muncă,
  și discriminării
  . Statele membre ar trebui să garanteze că fiecare persoană are acces la servicii esențiale
  accesibile din punct de vedere financiar
  , inclusiv la
  educație, îngrijiri medicale, locuință
  , apă
  curată
  , salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate în dificultate
  sau într-o situație vulnerabilă
  , statele membre ar trebui să asigure accesul la o asistență socială adecvată în materie de locuințe, precum și dreptul la asistență și protecție adecvată împotriva evacuării forțate. Lipsa de adăpost ar trebui să fie abordată în mod specific. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap,
  precum și potențialul acestora
  ar trebui să fie luate în considerare.
  În acest scop, statele membre ar trebui, printre altele, să își revizuiască sistemele de evaluare a handicapului, pentru a se evita crearea unor bariere în calea accesului la piața forței de muncă.

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Anexă– Orientarea 8 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Statele membre ar trebui să asigure sprijinirea și consilierea adecvată a angajatorilor care oferă locuri de muncă persoanelor cu handicap. Ar trebui promovată și sprijinită furnizarea de asistență personală persoanelor cu handicap atât în educație, cât și de către serviciile de ocupare a forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să asigure sprijinirea și consilierea adecvată a angajatorilor care oferă locuri de muncă persoanelor cu handicap. Ar trebui promovată și sprijinită furnizarea de asistență personală persoanelor cu handicap atât în educație, cât și de către serviciile de ocupare a forței de muncă.

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre ar trebui să asigure dreptul la acces în timp util la îngrijiri medicale și de bună calitate pe termen lung și la prețuri abordabile, menținându-le totodată sustenabilitatea pe termen lung. | | Statele membre ar trebui să asigure dreptul la acces în timp util la îngrijiri medicale și de bună calitate pe termen lung și la prețuri abordabile
  și accesibile
  , menținându-le totodată sustenabilitatea pe termen lung. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să asigure dreptul la acces în timp util la îngrijiri medicale și de bună calitate pe termen lung și la prețuri abordabile, menținându-le totodată sustenabilitatea pe termen lung.

Statele membre ar trebui să asigure dreptul la acces în timp util la îngrijiri medicale și de bună calitate pe termen lung și la prețuri abordabile
  și accesibile
  , menținându-le totodată sustenabilitatea pe termen lung.

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Anexă – Orientarea 8 – paragraful 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice
  , statele membre ar trebui să asigure sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru femei și bărbați, oferind oportunități egale pentru
  lucrători
  și pentru persoanele care desfășoară activități independente, de
  ambele sexe
  , de
  a obține drepturi
  de pensie,
  inclusiv prin mecanisme suplimentare
  de
  asigurare
  a
  unui trai decent
  . Reformele sistemelor de pensii ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care prelungesc viața activă
  și
  care
  sporesc vârsta efectivă de pensionare, cum ar fi limitarea ieșirii timpurii
  de
  pe piața muncii și creșterea vârstei legale
  de
  pensionare pentru a ține seama de creșterea speranței
  de
  viață
  . Statele membre ar trebui să stabilească un dialog constructiv cu
  părțile interesate relevante
  și ar trebui să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor. | | Statele membre ar trebui să asigure
  de urgență
  sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru femei și bărbați, oferind oportunități egale pentru
  toți lucrătorii
  și pentru persoanele care desfășoară activități independente
  de a obține drepturi legale și adecvate de pensie
  ,
  precum și urmărind să asigure pentru persoanele în vârstă venituri adecvate care să fie cel puțin peste nivelul
  de
  sărăcie. Ar trebui oferit un acces nediscriminatoriu la sisteme complementare, care pot servi drept supliment la pensii legale solide. În funcție de acordurile instituționale și legislațiile naționale ale statelor membre, pensiile bazate exclusiv pe primul pilon sau în combinație cu cel de-al doilea pilon ar trebui să asigure un venit substitutiv adecvat, bazat pe salariile anterioare ale lucrătorului. Statele membre ar trebui să ofere credite
  de pensie
  adecvate persoanelor care au petrecut o perioadă
  de
  timp în afara pieței muncii pentru
  a
  acorda îngrijire în mod informal
  . Reformele sistemelor de pensii,
  inclusiv o eventuală creștere a vârstei efective de pensionare, ar trebui să fie încadrate în strategii pentru o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate și
  ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care prelungesc viața activă
  pentru cei
  care
  doresc să lucreze mai mult timp. Lucrătorilor care se apropie de vârsta de pensionare ar trebui să li se ofere posibilitatea de a alege în mod voluntar să își reducă timpul de lucru.
  Statele membre ar trebui să stabilească un dialog constructiv cu
  partenerii sociali și cu societatea civilă
  și ar trebui să permită o introducere treptată corespunzătoare a
  tuturor
  reformelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice
  , statele membre ar trebui să asigure sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru femei și bărbați, oferind oportunități egale pentru
  lucrători
  și pentru persoanele care desfășoară activități independente, de
  ambele sexe
  , de
  a obține drepturi
  de pensie,
  inclusiv prin mecanisme suplimentare
  de
  asigurare
  a
  unui trai decent
  . Reformele sistemelor de pensii ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care prelungesc viața activă
  și
  care
  sporesc vârsta efectivă de pensionare, cum ar fi limitarea ieșirii timpurii
  de
  pe piața muncii și creșterea vârstei legale
  de
  pensionare pentru a ține seama de creșterea speranței
  de
  viață
  . Statele membre ar trebui să stabilească un dialog constructiv cu
  părțile interesate relevante
  și ar trebui să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor.

Statele membre ar trebui să asigure
  de urgență
  sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru femei și bărbați, oferind oportunități egale pentru
  toți lucrătorii
  și pentru persoanele care desfășoară activități independente
  de a obține drepturi legale și adecvate de pensie
  ,
  precum și urmărind să asigure pentru persoanele în vârstă venituri adecvate care să fie cel puțin peste nivelul
  de
  sărăcie. Ar trebui oferit un acces nediscriminatoriu la sisteme complementare, care pot servi drept supliment la pensii legale solide. În funcție de acordurile instituționale și legislațiile naționale ale statelor membre, pensiile bazate exclusiv pe primul pilon sau în combinație cu cel de-al doilea pilon ar trebui să asigure un venit substitutiv adecvat, bazat pe salariile anterioare ale lucrătorului. Statele membre ar trebui să ofere credite
  de pensie
  adecvate persoanelor care au petrecut o perioadă
  de
  timp în afara pieței muncii pentru
  a
  acorda îngrijire în mod informal
  . Reformele sistemelor de pensii,
  inclusiv o eventuală creștere a vârstei efective de pensionare, ar trebui să fie încadrate în strategii pentru o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate și
  ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care prelungesc viața activă
  pentru cei
  care
  doresc să lucreze mai mult timp. Lucrătorilor care se apropie de vârsta de pensionare ar trebui să li se ofere posibilitatea de a alege în mod voluntar să își reducă timpul de lucru.
  Statele membre ar trebui să stabilească un dialog constructiv cu
  partenerii sociali și cu societatea civilă
  și ar trebui să permită o introducere treptată corespunzătoare a
  tuturor
  reformelor.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0355.

(2)  JO C 265, 11.8.2017, p. 201.

(3)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1–6.

(4)  JO C 67, 20.2.2016, p. 1–5.

(5)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1–6.

(6)  4 COM(2017)0563 final - 2017/0244 (NLE)

(7)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(8)  JO C 67, 20.2.2016, p. 1..

(9)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1..

(10)  COM(2017)0563 - 2017/0244 (NLE).

(11)  JO L 308, 24.11.2010, p. 46–5.

(12)  JO L 308, 24.11.2010, p. 46.

(13)  COM(2008)0639
  final

(14)  COM(2008)0639
  final

(15)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1–6.

(16)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(17)  
  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă, JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

---

| 18.11.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 390/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 390/215

---

P8_TA(2018)0182

Estimarea veniturilor și cheltuielilor pentru exercițiul financiar 2019 - Secțiunea l - Parlamentul European

Rezoluția Parlamentului European din 19 aprilie 2018 referitoare la estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2019 (2018/2001(BUD))

(2019/C 390/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2018 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2018 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (7),

| — | având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind elaborarea proiectului preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind elaborarea proiectului preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2019,

| — | având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 16 aprilie 2018 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și cu articolul 96 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 16 aprilie 2018 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și cu articolul 96 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0146/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0146/2018),

| A. | întrucât această procedură reprezintă a patra procedură bugetară completă desfășurată în noua legislatură și a șasea procedură bugetară completă a cadrului financiar multianual 2014-2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât această procedură reprezintă a patra procedură bugetară completă desfășurată în noua legislatură și a șasea procedură bugetară completă a cadrului financiar multianual 2014-2020;

| B. | întrucât bugetul pe 2019, sub forma propusă în raportul Secretarului General, este în curs de pregătire, în contextul unei creșteri anuale a plafonului de la rubrica V, creștere generată parțial de inflație, dar care reprezintă și o creștere reală, permițând o marjă mai mare pentru creșterea economică și investiții, precum și aplicarea în continuare a unor politici care urmăresc realizarea de economii și îmbunătățirea eficienței și care sunt menite să sprijine un buget bazat pe performanță; |
| --- | --- |

B.

întrucât bugetul pe 2019, sub forma propusă în raportul Secretarului General, este în curs de pregătire, în contextul unei creșteri anuale a plafonului de la rubrica V, creștere generată parțial de inflație, dar care reprezintă și o creștere reală, permițând o marjă mai mare pentru creșterea economică și investiții, precum și aplicarea în continuare a unor politici care urmăresc realizarea de economii și îmbunătățirea eficienței și care sunt menite să sprijine un buget bazat pe performanță;

| C. | întrucât printre obiectivele prioritare propuse de Secretarul General pentru bugetul pe 2019 se numără următoarele: campania electorală pentru alegerile pentru Parlamentul European din 2019, proiectele de securitate, proiectele imobiliare multianuale, dezvoltarea informatică, îmbunătățirea serviciilor pentru deputați și încurajarea unei atitudini ecologice față de transport; |
| --- | --- |

C.

întrucât printre obiectivele prioritare propuse de Secretarul General pentru bugetul pe 2019 se numără următoarele: campania electorală pentru alegerile pentru Parlamentul European din 2019, proiectele de securitate, proiectele imobiliare multianuale, dezvoltarea informatică, îmbunătățirea serviciilor pentru deputați și încurajarea unei atitudini ecologice față de transport;

| D. | întrucât Secretarul General a propus un buget de 2 016 644 000 EUR pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru 2019, ceea ce reprezintă o majorare globală cu 3,38 % față de bugetul pentru 2018 (inclusiv 37,3 milioane EUR pentru schimbarea legislaturii parlamentare și 34,3 milioane EUR pentru alte cheltuieli extraordinare) și o majorare cu 18,79 % a rubricii V din CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât Secretarul General a propus un buget de 2 016 644 000 EUR pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru 2019, ceea ce reprezintă o majorare globală cu 3,38 % față de bugetul pentru 2018 (inclusiv 37,3 milioane EUR pentru schimbarea legislaturii parlamentare și 34,3 milioane EUR pentru alte cheltuieli extraordinare) și o majorare cu 18,79 % a rubricii V din CFM 2014-2020;

| E. | întrucât bugetul este alcătuit, în proporție de aproape două treimi, din cheltuieli indexate ce privesc, în cea mai mare parte, remunerațiile, pensiile, cheltuielile medicale și indemnizațiile deputaților activi și pensionați (23%) și ale personalului (34 %), precum și clădirile (13 %), care sunt ajustate, în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu Statutul deputaților, în funcție de indexarea sectorială sau de rata inflației; |
| --- | --- |

E.

întrucât bugetul este alcătuit, în proporție de aproape două treimi, din cheltuieli indexate ce privesc, în cea mai mare parte, remunerațiile, pensiile, cheltuielile medicale și indemnizațiile deputaților activi și pensionați (23%) și ale personalului (34 %), precum și clădirile (13 %), care sunt ajustate, în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu Statutul deputaților, în funcție de indexarea sectorială sau de rata inflației;

| F. | întrucât Parlamentul European a subliniat deja în Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (8) că bugetul pe 2016 ar trebui să aibă o bază realistă și să fie în conformitate cu principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul European a subliniat deja în Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (8) că bugetul pe 2016 ar trebui să aibă o bază realistă și să fie în conformitate cu principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare;

| G. | întrucât credibilitatea Parlamentului în calitatea sa de componentă a autorității bugetare depinde într-o anumită măsură de capacitatea sa de a-și gestiona cheltuielile proprii și de capacitatea sa de a dezvolta democrația la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât credibilitatea Parlamentului în calitatea sa de componentă a autorității bugetare depinde într-o anumită măsură de capacitatea sa de a-și gestiona cheltuielile proprii și de capacitatea sa de a dezvolta democrația la nivelul Uniunii;

| H. | întrucât Fondul facultativ de pensii a fost înființat în 1990 prin Normele Biroului privind regimul (facultativ) de pensii complementare (9), |
| --- | --- |

H.

întrucât Fondul facultativ de pensii a fost înființat în 1990 prin Normele Biroului privind regimul (facultativ) de pensii complementare (9),

Cadrul general

| 1. | subliniază că în 2019 proporția aferentă bugetului Parlamentului ar trebui să se mențină sub 20 % din rubrica V; constată că nivelul bugetului estimat pentru 2019 corespunde unui procent de 18,53 %, mai mic decât cel din 2018 (18,85 %) și cel mai mic procent din cadrul rubricii V înregistrat în ultimii 15 ani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază că cea mai mare parte a bugetului Parlamentului este stabilită pe baza obligațiilor statutare sau contractuale și face obiectul indexării anuale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că, din cauza alegerilor pentru Parlamentul European din 2019, cheltuielile vor fi substanțial mai ridicate în unele domenii, în special în ceea ce îi privește pe deputații care nu sunt realeși și pe asistenții lor, în timp ce în alte domenii se vor realiza economii, deși de amploare mai scăzută, ca urmare a reducerii volumului activităților parlamentare în cursul unui an electoral; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunilor de conciliere dintre Birou și Comisia pentru bugete desfășurate la 26 martie 2018 și la 10 aprilie 2018, de a stabili o rată de majorare a bugetului pe 2018 de 2,48 %, procent ce corespunde nivelului global al estimării bugetului pe 2019, de 1 999 144 000 EUR, de a reduce nivelul cheltuielilor din proiectul preliminar de estimare a bugetului aprobat de Birou la 12 martie 2018 cu 17,5 milioane EUR și de a reduce în mod corespunzător creditele propuse pentru următoarele posturi bugetare: 1004 - Cheltuieli de deplasare ordinare; 105 - Cursuri de limbi străine și de informatică pentru deputați; 1404 - Stagii, subvenții și schimburi de funcționari 1612 - Perfecționare profesională 1631 - Mobilitate 2000 - Chirii 2007 - Construcția de clădiri și amenajarea spațiilor 2022 - Întreținerea, mentenanța, gestionarea și curățenia clădirilor 2024 - Consumul de energie 2100 - Informatică și telecomunicații 2101 - Informatică și telecomunicații - Activități recurente - Infrastructură 2105 - Informatică și telecomunicații - Investiții în proiecte 212 - Mobilier 214 - Echipamente și instalații tehnice 230 - Papetărie, materiale de birou și consumabile diverse 238 - Alte cheltuieli administrative 300 - Cheltuieli de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desfășurare a activității ale personalului 302 - Cheltuieli de protocol și de reprezentare 3040 - Cheltuieli diverse aferente reuniunilor interne 3042 - Reuniuni, congrese, conferințe și delegații 3049 - Cheltuieli pentru serviciile agențiilor de voiaj 3243 - Centrele pentru vizitatori ale Parlamentului European 3248 - Cheltuieli pentru informare audiovizuală 325 - Cheltuieli aferente birourilor de legătură 101 - Rezervă pentru cheltuieli neprevăzute; în acest mod pot fi majorate creditele alocate următoarelor posturi bugetare: postul 1400 - Alți agenți secretariat și grupuri politice (+50 000 EUR), postul 320 - Achiziționarea de cunoștințe specializate (+50 000 EUR) și postul 3211 - Centrul european pentru mass-media științifică (+800 000 EUR); salută faptul că aceste modificări au fost adoptate de către Birou la 16 aprilie 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că funcțiile esențiale ale Parlamentului sunt de a colegifera, împreună cu Consiliul, de a decide cu privire la bugetul Uniunii, de a-i reprezenta pe cetățeni și de a controla activitatea altor instituții; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază rolul Parlamentului în consolidarea conștiinței politice europene și în promovarea valorilor Uniunii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că proiectul preliminar de estimare a bugetului și documentele însoțitoare au fost primite cu întârziere, după aprobarea lor de către Birou, la 12 martie 2018; solicită ca, în exercițiile viitoare, Parlamentului să i se transmită în timp util raportul Secretarului General adresat Biroului cu privire la proiectul preliminar de estimare a bugetului, inclusiv anexele acestuia; |
| --- | --- |

7.

Transparența și accesibilitatea

| 8. | salută răspunsul la solicitarea Comisiei pentru bugete, formulată în mai multe rezoluții bugetare, de a primi informații suplimentare privind planificarea pe termen mediu și lung, investițiile, obligațiile statutare, cheltuielile operaționale, precum și metodologia bazată pe nevoile actuale, și nu pe coeficienți; constată că sumele forfetare reprezintă un instrument util și recunoscut pentru a mări flexibilitatea și transparența; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că, la fel ca în cazul bugetelor pe anii anteriori, se propune să se rezerve o sumă pentru investițiile și cheltuielile „extraordinare”, adică investițiile și cheltuielile neobișnuite sau atipice pentru Parlament și care survin rareori; constată că, în 2019, aceste investiții și cheltuieli ating valoarea de 71,6 milioane EUR, inclusiv 37,3 milioane EUR pentru schimbarea legislaturii parlamentare și 34,3 milioane EUR pentru alte cheltuieli extraordinare; reamintește că această distincție între cheltuielile obișnuite și cele extraordinare, care a fost introdusă în bugetul pe 2016 și a fost inclusă în bugetele ulterioare, a fost propusă doar cu scopul de a răspunde punerii în aplicare a măsurilor urgente legate de securitatea clădirilor și de securitatea cibernetică în urma atacurilor teroriste; consideră că utilizarea excesivă a acestei distincții, mai precis prin includerea altor cheltuieli în cadrul cheltuielilor extraordinare, oferă o indicație eronată a evoluției marjei bugetare și contravine, prin urmare, principiului transparenței în ceea ce privește cheltuielile Parlamentului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se așteaptă ca bugetul Parlamentului pe 2019 să dea dovadă de realism și precizie în ceea ce privește corelarea nevoilor cu costurile aferente, pentru a evita pe cât posibil alocările bugetare excesive; |
| --- | --- |

10.

Brexitul

| 11. | observă că, la 8 decembrie 2017, negociatorii Uniunii Europene și cei ai Regatului Unit au ajuns la un acord de principiu cu privire la decontul financiar pentru retragerea Regatului Unit din Uniune, care include o dispoziție conform căreia Regatul Unit va participa la bugetele anuale ale Uniunii pe 2019 și 2020, ca și cum ar fi încă un stat membru, și va contribui cu propria cotă la finanțarea pasivelor Uniunii contractate înainte de 31 decembrie 2020; constată că regimul facultativ de pensii pentru deputați este înscris ca pasiv în bilanțul UE și că negocierile vor viza și contribuția la pasivele restante asociate angajamentelor cu titlu de pensii care au fost asumate în trecut, dar care vor rămâne valabile după 2020; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că Comisia pentru afaceri constituționale a confirmat printr-un vot în plen, în februarie 2018, un raport din proprie inițiativă privind componența Parlamentului ce prevede, în special, reducerea la 705 a numărului deputaților după retragerea Regatului Unit din Uniune; ia act de faptul că, în urma reuniunii informale a celor 27 de șefi de stat sau de guvern din 23 februarie 2018, Președintele Tusk a comunicat faptul că această propunere se bucură de un sprijin larg; ia act de faptul că, în cazul în care Regatul Unit va avea încă statutul de stat membru la începutul legislaturii parlamentare 2019-2024, numărul deputaților va fi de 751, până în momentul în care retragerea Regatului Unit din Uniune produce efecte juridice; subliniază totuși că această procedură necesită o decizie unanimă a Consiliului European, după obținerea aprobării Parlamentului; subliniază că estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului reflectă, pe moment, situația actuală, cu un Parlament alcătuit din 678 de deputați din 27 de state membre între 30 martie 2019 și sfârșitul celei de-a 8-a legislaturi a Parlamentului European, urmând ca Parlamentul să fie alcătuit din 705 deputați din 27 de state membre de la începutul celei de-a 9-a legislaturi până la sfârșitul exercițiului financiar 2019; ia act cu satisfacție, din acest motiv, de modificările propuse de Secretarul General, care au fost adoptate de către Birou la 12 martie 2018; |
| --- | --- |

12.

Alegerile europene din 2019

| 13. | salută campania de comunicare, care reprezintă un efort util de a le explica cetățenilor scopul Uniunii și al Parlamentului European; subliniază că această campanie ar trebui să vizeze, printre altele, explicarea rolului Uniunii, competențele Parlamentului, funcțiile sale, spre exemplu alegerea președintelui Comisiei, precum și impactul său asupra vieților cetățenilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că, așa cum s-a aprobat în procedura bugetară 2018, bugetul total al campaniei se ridică la 33,3 milioane EUR pentru cele două exerciții, din care 25 de milioane EUR pentru exercițiul 2018 (din cauza timpului necesar pentru derularea procedurilor de achiziții publice și pentru a încheia contracte) și 8,33 milioane EUR pentru 2019; ia act de faptul că strategia pentru campanie, întemeiată pe învățămintele dobândite cu ocazia ultimelor alegeri, a fost aprobată de Birou în noiembrie 2017; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că procesele de comunicare pentru alegerile europene se desfășoară pe trei niveluri: nivelul cel mai vizibil este cel al partidelor politice naționale și europene și al candidaților acestora, al doilea nivel este reprezentat de procesul candidaților capi de listă („Spitzenkandidaten”), introdus pentru prima dată în 2014, iar cel de al treilea nivel este campania instituțională menită să reamintească ce este Parlamentul, ce face acesta, modul în care influențează viețile cetățenilor și de ce este important să participăm la alegeri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, de unul singur, Parlamentul nu dispune de resursele necesare pentru a ajunge la 400 de milioane de alegători cu drept de vot și trebuie, prin urmare, să își utilizeze în mod optim propriile rețele de multiplicatori în acest sens; consideră că, în acest context, un rol important ar trebui să îl joace, de asemenea, comunicarea prin intermediul site-urilor internet asociate platformelor de comunicare socială; subliniază că se vor organiza în 2018 la nivel european o serie de conferințe pentru cetățeni și părțile interesate și că rolul birourilor de legătură va fi esențial la nivel național; atrage atenția asupra intenției sale de a include, în viitor, Comitetul European al Regiunilor (CoR) și reprezentanții săi locali și regionali în abordarea bazată pe colaborarea în rețea; consideră că, în perioada imediat premergătoare alegerilor, partidele politice europene și partidele naționale vor avea o contribuție esențială, în special în cadrul procesului candidaților capi de listă („Spitzenkandidaten”); propune, prin urmare, să li se ofere acestora posibilitatea de a îndeplini această misiune, majorându-le în mod expres finanțarea pentru 2019; |
| --- | --- |

16.

Securitatea și securitatea cibernetică

| 17. | constată că bugetul pe 2019 va include și alte tranșe de investiții substanțiale, începute în 2016, cu scopul de a îmbunătăți în mod semnificativ securitatea Parlamentului; subliniază că aceste proiecte privesc diferite domenii, legate în special de clădiri, cum ar fi, de exemplu, consolidarea securității intrărilor, echipamentelor și personalului efectuată în cadrul proiectului iPACS, dar și îmbunătățiri în domeniul securității cibernetice și al securității comunicațiilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută memorandumul de înțelegere, care a intrat în vigoare în 2017, între Guvernul belgian, Parlamentul European, Consiliu, Comisie, Serviciul European de Acțiune Externă și alte instituții cu sediul la Bruxelles, cu privire la investigațiile în vederea acordării autorizării de securitate pentru toți membrii personalului contractanților externi care solicită acces în instituțiile Uniunii; reamintește solicitarea sa adresată Secretarului General, în 2018, cu ocazia prezentării estimării veniturilor și cheltuielilor, de a lua în considerare oportunitatea extinderii aplicării acestui memorandum de înțelegere la funcționari, asistenți parlamentari și stagiari, pentru a permite efectuarea verificărilor de securitate necesare înainte de recrutarea acestora; invită, prin urmare, Secretarul General să informeze Comisia pentru bugete cu privire la stadiul evoluției acestui dosar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că aplicațiile informatice sunt instrumente importante pentru ca deputații și personalul să își desfășoare activitatea, dar, cu toate acestea, sunt vulnerabile la atacurile cibernetice; salută, prin urmare, creșterea ușoară a creditelor prevăzute, care îi permite instituției să își protejeze mai bine activele și informațiile, continuând să pună în aplicare Planul său de acțiune privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

19.

Politica imobiliară

| 20. | își reiterează solicitarea de a se asigura un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie, ținând seama în mod corespunzător de articolul 203 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de procesul de îmbunătățire a mediului de lucru al deputaților și al personalului, conform deciziei Biroului din decembrie 2017, care va continua și în 2019, pentru a oferi spații de lucru flexibile deputaților, astfel încât să se satisfacă nevoile generate de schimbarea modurilor de lucru, punând la dispoziția acestora trei birouri la Bruxelles și două la Strasbourg după alegerile din 2019; subliniază, cu toate acestea, că la Strasbourg ar fi mai util să se ofere spații flexibile în care să poată fi organizate reuniuni; ia act de cheltuielile pentru întreținerea clădirilor Parlamentului în 2019, inclusiv de cerințele de securitate și de mediu; își exprimă rezervele cu privire la necesitatea cheltuirii unor sume importante pentru anumite lucrări propuse, și anume: mutarea bibliotecii și a birourilor asociate, reamenajarea restaurantului deputaților (clădirea ASP) și reamenajarea restaurantului din clădirea Churchill; îl invită pe Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete orice informații legate de aceste decizii, înainte de lectura bugetului programată de Parlament în toamna anului 2018; atrage atenția asupra faptului că, în aceste condiții, anumite proiecte vor fi amânate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă rezervele cu privire la proiectul de alocare a sumei de 1,58 milioane EUR pentru realizarea de studii legate de renovarea clădirii Spaak, având în vedere că suma de 14 milioane EUR a fost deja înscrisă în bugetul pe anul 2018; îl invită pe Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete orice informații legate de această decizie, înainte de lectura bugetului programată de Parlament în toamna anului 2018; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită să i se ofere informații suplimentare cu privire la aspectele legate de starea mobilierului din clădirea ASP de la Bruxelles, care au justificat înlocuirea acestuia, precum și cu privire la procedura urmată pentru a alege noul mobilier, în special cu privire la raportul dintre prețul mobilierului și necesitatea înlocuirii acestuia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de declarația actualizată de misiune pentru birourile de informare, denumite de acum înainte „birouri de legătură”, în conformitate cu decizia Biroului din noiembrie 2017; ia act de faptul că principala funcție a birourilor de legătură este de a informa și a comunica la nivel local în numele Parlamentului, în mod neutru din punct de vedere politic, pentru a furniza informații cu privire la Uniune și la politicile acesteia prin activitățile părților interesate externe la nivel local, regional și național, inclusiv ale membrilor Comitetului European al Regiunilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | observă că la sfârșitul lui 2018 se vor preda și se vor ocupa primele porțiuni din aripa de est a noii clădiri KAD, în timp ce restul birourilor din aripa de est și sălile de conferință vor fi ocupate treptat în cursul anului 2019; ia act de faptul că lucrările la aripa de vest vor începe imediat după aceea; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește analiza CCE din 2014 care estima costurile dispersiei geografice a Parlamentului la 114 milioane EUR pe an; în plus, ia act de constatarea prezentată în Rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (10), conform căreia 78 % din toate misiunile personalului statutar al Parlamentului reprezintă rezultatul direct al dispersiei geografice a instituției; subliniază că raportul estimează, de asemenea, că impactul asupra mediului al dispersiei geografice se situează între 11 000 și 19 000 de tone de emisii de CO2; evidențiază economiile care ar putea fi aduse bugetului Parlamentului de un sediu unic și, prin urmare, solicită să se elaboreze o foaie de parcurs către un sediu unic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește angajamentul Parlamentului față de Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică (11), care prevede că „fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie bugetară și în materie de achiziții publice, se [va] angaja să aplice clădirilor pe care le [deține] și pe care le ocupă aceleași cerințe ca cele aplicabile clădirilor administrațiilor centrale din statele membre, conform articolelor 5 și 6”din directiva menționată, având în vedere gradul ridicat al vizibilității clădirilor sale și rolul de frunte pe care ar trebui să-l aibă în ceea ce privește performanța energetică a clădirilor; subliniază că este urgent ca Parlamentul să se conformeze acestei declarații, nu în ultimul rând pentru propria credibilitate în cadrul procesului aflat în curs de revizuire a directivei privind performanța energetică a clădirilor și a directivei privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

27.

Aspecte legate de deputații în PE și de asistenții parlamentari acreditați

| 28. | salută activitatea desfășurată de Secretariatul General al Parlamentului, secretariatele grupurilor politice și birourile deputaților de sprijinire a deputaților în exercitarea mandatului lor; încurajează dezvoltarea continuă a acestor servicii care îmbunătățesc capacitatea deputaților de a controla activitatea Comisiei și a Consiliului și de a-i reprezenta pe cetățeni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută, în special, calitatea crescândă a consilierii și cercetării oferite deputaților și comisiilor de către Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) și departamentele tematice; ia act de evaluarea la jumătatea perioadei a cooperării dintre EPRS și departamentele tematice pusă la dispoziție de Secretarul General în octombrie 2017; îi solicită Secretarului General să furnizeze informații suplimentare cu privire la modul în care cele două servicii își coordonează activitățile pentru a evita suprapunerile și a răspunde nevoilor clienților lor; salută proiectele specifice noi și existente în domeniul aplicațiilor informatice, care vor fi implementate în întregime sau parțial în 2019: proiectul e-Parlament, proiectul sistemului de gestionare a arhivelor electronice (ERMS), programul „Biblioteca digitală deschisă”, noul proiect privind cercetarea și dezvoltarea în domeniul învățării automatizate cu memorii de traducere și instrumentul de înregistrare a participanților la conferințe și la evenimente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește rezoluțiile menționate anterior, din 5 aprilie 2017 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2018 și din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018; își reiterează apelul privind asigurarea transparenței indemnizației pentru cheltuieli generale ICG a deputaților; invită Biroul Parlamentului să lucreze la elaborarea unor orientări mai bune privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza administrației Parlamentului costuri ori sarcini administrative suplimentare; ia act de faptul că un sistem cuprinzător de control al indemnizației parlamentare plătite deputaților ar necesita între 40 și 75 de posturi administrative noi (12), ceea ce contravine schemei de reducere a personalului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește principiul independenței mandatului; subliniază că folosirea cheltuielilor pentru activități parlamentare ține de responsabilitatea deputaților aleși și că deputații pot să-și publice situația cheltuielilor cu privire la ICG pe paginile web personale, dacă doresc să facă acest lucru; subliniază faptul că suma forfetară este utilizată pe scară largă și recunoscută ca instrument util în statele membre; subliniază faptul că utilizarea actuală a sumelor forfetare nu necesită personal suplimentar, și nici nu implică costuri suplimentare pentru administrația Parlamentului și evită generarea unor costuri suplimentare obligatorii și a unor sarcini administrative pentru deputați și birourile acestora; reiterează faptul că o ICG mai eficientă și mai transparentă nu înseamnă nerespectarea vieții private; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă grupul de lucru al Biroului privind ICG să își finalizeze lucrările, pentru a permite ca recomandările formulate pe baza opiniei exprimate de Parlament în octombrie 2017 să fie luate în considerare înainte de alegerea celei de-a noua legislaturi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își reiterează solicitarea adresată Biroului de a garanta că sunt respectate drepturile sociale și cele de pensie ale deputaților și ale asistenților parlamentari acreditați și că sunt puse la dispoziție mijloace financiare adecvate; reiterează solicitarea sa de a se găsi o soluție viabilă pentru asistenții parlamentari acreditați care, după ce au lucrat fără întrerupere timp de două legislaturi, până la sfârșitul actualei legislaturi, atunci când vor ajunge la vârsta de pensionare nu vor avea drept de acces la sistemul de drepturi de pensie european, întrucât perioada de timp în care au fost angajați este mai scurtă decât cei zece ani de serviciu necesari în conformitate cu Statutul funcționarilor, ca urmare a organizării anticipate a alegerilor din 2014, precum și a întârzierilor în ceea ce privește validarea noilor contracte ale APA cauzate de volumul mare de muncă din perioadele de după alegerile din 2009; reamintește că articolul 27 alineatul (2) din Statutul deputaților în Parlamentul European prevede că „Drepturile dobândite și drepturile viitoare se păstrează integral”; reamintește problemele persistente legate de Fondul facultativ de pensii și solicită Biroului și Secretarului General să examineze toate opțiunile existente pentru a reduce la minimum impactul asupra bugetului Parlamentului European; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că creditele pentru linia bugetară 422 „Cheltuieli legate de asistența parlamentară”sunt adecvate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de revizuirea valorii indemnizațiilor acordate asistenților parlamentari acreditați (APA) pentru deplasările în interes de serviciu între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului; își reiterează cererea adresată Biroului de a lua măsuri pentru o aliniere deplină între funcționari, alți agenți și asistenții parlamentari acreditați, începând cu următoarea legislatură; |
| --- | --- |

35.

| 36. | în vederea următoarei legislaturi parlamentare, solicită din nou Conferinței președinților să revizuiască dispozițiile de aplicare privind activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii Europene; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să examineze posibilitatea ca asistenții parlamentari acreditați să însoțească, sub rezerva anumitor condiții, deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Biroul să își modifice decizia din 19 aprilie 2010 referitoare la normele privind stagiarii deputaților, pentru a asigura remunerarea decentă a stagiarilor; subliniază că remunerația stagiarilor din birourile deputaților sau din grupurile politice ar trebui să acopere, cel puțin, cheltuielile de subzistență la Bruxelles sau în orașul în care se desfășoară stagiul acestora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că ar trebui pusă la dispoziție o finanțare adecvată pentru punerea în aplicare a foii de parcurs pentru adaptarea măsurilor de prevenire și de sprijin timpuriu pentru a rezolva conflictele și situațiile de hărțuire dintre deputați și APA sau alți membri ai personalului; |
| --- | --- |

38.

Aspecte legate de personal

| 39. | reduce schema de personal a Secretariatului său General pe 2019 cu 59 de posturi (obiectivul privind reducerea cu 1 % a personalului), în conformitate cu acordul din 14 noiembrie 2015 convenit cu Consiliul referitor la bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, prin care măsurile de reducere anuală a personalului Parlamentului sunt prevăzute să continue până în 2019; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că, într-o perioadă în care este probabil ca resursele financiare și de personal aflate la dispoziția instituțiilor Uniunii să fie din ce în ce mai limitate, este important ca instituțiile ca atare să poată recruta și păstra personalul cel mai capabil să facă față provocărilor complexe ale viitorului, în conformitate cu principiile întocmirii bugetului în funcție de performanțe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că, până la vacanța electorală, Parlamentul se va confrunta cu o situație unică creată de coincidența dintre intensificarea activității din cauza încheierii legislaturii și pachetul complex de propuneri legislative privind CFM, Brexitul și numărul tot mai mare de triloguri; consideră că, pentru a permite Parlamentului și comisiilor sale să își desfășoare activitățile de bază, este esențial să se asigure în continuare un nivel adecvat de resurse logistice și umane; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită Secretarului General să se bazeze pe acordurile de cooperare existente între Parlament, Comitetul European al Regiunilor și Comitetul Economic și Social European; subliniază că, în contextul valorificării acestor acorduri, EPRS constituie un exemplu al unui proiect de succes; solicită să se identifice diferite domenii, care nu ar trebui să se limiteze la serviciile informatice și la securitate, în care sinergiile dintre funcțiile administrative ar putea fi mărite, exploatând experiența Parlamentului și a celor două Comitete și ținând seama pe deplin de dificultățile asociate procesului de guvernanță și de diferențele în materie de amploare a serviciilor dintre Parlament și celelalte două organisme, pentru a elabora acorduri de cooperare echitabile; îl invită, în plus, pe Secretarul General să efectueze un studiu cu privire la posibilitatea realizării unor sinergii cu celelalte instituții europene în ceea ce privește funcțiile și serviciile administrative; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită să se evalueze economiile realizate și beneficiile obținute de către fiecare instituție participantă ca urmare a acordului interinstituțional de cooperare administrativă dintre Parlamentul, Comitetul European al Regiunilor și Comitetul Economic și Social European, atât în domeniile ce țin de serviciile comune, cât și în domeniile care fac obiectul cooperării, precum și să se evalueze potențialele economii și beneficii ale unor posibile acorduri viitoare cu alte instituții și agenții; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută Rezoluția Parlamentului referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (13); este de părere că această rezoluție este un pas important pentru a combate mai eficient hărțuirea sexuală și orice formă de comportament necorespunzător în Uniune și în instituțiile sale, inclusiv Parlamentul; solicită să se aloce resurse adecvate pentru punerea în aplicare a cerințelor formulate în rezoluție; |
| --- | --- |

44.

Alte aspecte

| 45. | remarcă actuala practică de a utiliza transferurile colectoare de sfârșit de exercițiu pentru a contribui la proiectele imobiliare în curs; subliniază, pe baza cifrelor pentru exercițiile 2014, 2015, 2016 și 2017, că transferul colector de la sfârșitul acestui exercițiu se aplică în mod sistematic pentru aceleași capitole și titluri și, cu câteva excepții, exact pentru aceleași linii bugetare; se întreabă, prin urmare, dacă supraevaluarea acestor capitole și linii se face planificat, pentru a genera fonduri pentru finanțarea politicii bugetare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pune sub semnul întrebării necesitatea de a avea căști și camere web instalate în birourile din Bruxelles și Strasbourg pentru toți asistenții parlamentari, chiar dacă cei mai mulți dintre aceștia nici măcar nu au solicitat acest lucru; prin urmare, aduce în discuție costurile unei astfel de decizii și motivele care au stat la baza acesteia; îl invită pe Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete orice informație legată de respectiva decizie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că restricționarea accesului la zonele de alimentație publică ale Parlamentului a fost eliminată la 1 ianuarie 2017; acceptă practica potrivit căreia orice persoană care lucrează în clădirile Parlamentului European sau obține acces în aceste clădiri pentru a participa la reuniuni interinstituționale poate lua masa de prânz în cantinele și restaurantele Parlamentului; constată, cu toate acestea, că accesul la restaurantul cu autoservire din clădirea ASP din Bruxelles și la cel din clădirea LOW din Strasbourg a devenit foarte complicat din cauza prezenței zilnice a grupurilor de vizitatori; solicită, prin urmare, să se restabilească rapid controale la intrarea în aceste două unități cu autoservire, nu pentru membrii și personalul altor instituții, ci pentru a reîndruma în mod sistematic de grupurile de vizitatori către zonele de alimentație publică care le sunt rezervate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ia act de dialogul permanent dintre Parlamentși parlamentele naționale; subliniază că este necesar să se meargă dincolo de cadrul actual al Săptămânii parlamentare europene, pentru a face posibilă existența unor sinergii permanente în ceea ce privește relațiile dintre Parlament și parlamentele naționale; solicită consolidarea acestui dialog pentru a promova o mai bună înțelegere a contribuției Parlamentului și a Uniunii în statele membre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită să se extindă competențele Centrului european pentru mass-media științifică, aprobat în cadrul bugetului pe 2018, pentru a desfășura o cooperare cu posturile de televiziune, cu platformele de comunicare socială și cu alți parteneri cu scopul de a stabili obiective de formare a tinerilor jurnaliști, în special în ceea ce privește noile evoluții ale științei și tehnologiei și știrile bazate pe fapte, evaluate inter pares; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută eforturile Parlamentului de încurajare a mobilității durabile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Parlamentul să adopte o abordare ecologică și durabilă și să facă astfel încât cea mai mare parte a activităților desfășurate în cadrul său să fie ecologice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de înființarea unui grup de lucru pentru mobilitate, care ar trebui să desfășoare o activitate incluzivă și să aibă un mandat clar; subliniază faptul că Parlamentul trebuie să respecte toate legile aplicabile la nivel regional în locurile de desfășurare a activității, inclusiv în domeniul mobilității; susține promovarea utilizării legăturii feroviare directe dintre sediul Parlamentului de la Bruxelles și aeroport; invită serviciile responsabile să-și revadă componența și dimensiunea parcului de autovehicule, în acest context; solicită Biroului să stabilească fără întârziere un sistem de stimulente pentru promovarea utilizării bicicletelor pentru naveta între domiciliu și locul de muncă; ia act de faptul că un astfel de sistem există deja în cadrul altor instituții, în special al Comitetului Economic și Social European; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Secretarul General și Biroul să promoveze o cultură a întocmirii bugetului în funcție de performanțe în întreaga administrație a Parlamentului și abordarea bazată pe gestionarea de maximă eficiență („lean management”), cu scopul de a îmbunătăți eficiența și a reduce formalitățile administrative și birocrația în activitatea internă a instituției; subliniază că gestionarea de maximă eficiență constă în îmbunătățirea continuă a procedurii de lucru, grație simplificării și experienței acumulate de personalul administrativ; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2019; |
| --- | --- |

54.

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  JO L 287, 29.10.2013, p. 15.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0114.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0408.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0458.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0172.

(9)  Texte adoptate de Birou, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01-04-2009.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0498.

(11)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0150.

(13)  Texte adoptate: P8_TA(2017)0417

---